The Project Gutenberg eBook of Kantele Taikka Suomen Kansan sekä Wanhoja että Nykyisempiä Runoja ja Lauluja, III

This eBook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this eBook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

Title: Kantele Taikka Suomen Kansan sekä Wanhoja että Nykyisempiä Runoja ja Lauluja, III

Author: Elias Lönnrot

Release date: February 8, 2015 [eBook #48201]

Most recently updated: October 24, 2024

Language: Finnish

Other information and formats: www.gutenberg.org/ebooks/48201

Credits: E-text prepared by Jari Koivisto

*** START OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK KANTELE TAIKKA SUOMEN KANSAN SEKÄ WANHOJA ETTÄ NYKYISEMPIÄ RUNOJA JA LAULUJA, III ***

Note: Project Gutenberg has other volumes of this work.

Kantele I: see https://www.gutenberg.org/ebooks/48176 Kantele II: see https://www.gutenberg.org/ebooks/48177 Kantele IV: see https://www.gutenberg.org/ebooks/48202

KANTELE III

taikka Suomen Kansan sekä Wanhoja että Nykysempiä Runoja ja Lauluja

Koonnut ja pränttäyttänyt

ELIAS LÖNNROT

Philosophian Candidati.

HELSINGISSÄ

Präntätty Waseniuksen luona Wuonna 1830.

Niin minun isonen heitti,

Kuin on kieron kirweswarren

Niin minun emonen heitti,

Kuin on wäärän wärttinäsä,

Niin on weikko wierastunna,

Kuin orawa kuiwaan kuuseen

Niin sisko siwute käypi,

Kuin kala kiwisen rannan.

SISÄLLÄPITO:

Lukioillen esipuheeksi.

Wanhoja Runoja.

Tanssaja.

Raudan Synty.

Kipusanat.

Hätäsanat.

Tulen Synty.

Sairaita kylwettäissä.

Lääwämadon Synty.

Kuwun Sanat.

Hammasmadon Sanat.

Riiden Sanat.

Ampumista wasten.

Nykysempiä Lauluja.

Wäinämöisen weljen pojasta.

Kahwerokasta.

Ylistysruno Kalle Palmulle.

Seurawaisessa Osassa tahdon minä luetella paikkakunnat, joista tämänki Osan Runot ja Laulut owat peräsin, koska tässä sillen ei ole tilaa.

Lukioille esipuheeksi.

Ota kantele käteesi,

Kultakieli kainaloosi,

Sormet soitolle sowita,

Laske ääni laulamahan!

Joko ruwennet runoihin,

Tahi lauluja latonet,

Kyll' on kaunis kumpanenkin,

Suomen soitanto sulonen,

Sanat wanhempain wakawat.

Jos sa sattuisit Sawossa,

Käyä kerran Karjalassa,

Kuulisit aholla äänen,

Lasten laulawan lehossa;

Tokkos tuonne seisahtaisit

Luoksi lasten laulawaisten,

Tuolla wähän wiipyisit,

Marjaaholla asuisit?

Tahi jos joukkohin tulisit,

Poikaparwien parihin,

Jossa kantele kajuupi,

Soitto soitolle tajuupi;

Tokko oisi päiwä pitkä,

Päiwä pitkä, ilt' ikäwä?

Waan eipä pojat puoletkahan,

Eikä lapset lainkahan,

Mitään tyttöjen tykönä,

Kestä neitojen keralla.

Kuin on muista muuramista

Mesimarja makeampi;

Niin on poikaisten puheista,

Lasten pienten lausunnosta,

Neion soitto sulowampi,

Taipuwampi tytön ääni.

Kuin he laulawat kujilla,

Suoltawat sulosta wirttä

Mennessänsä mehtimaille,

Mehtitöillen työntäissä;

Matka wälttyypi wähäksi,

Wirsta wiittä lyhemmäksi.

Sitte tuonne tultuansa,

Matkan päähän päästyänsä

Nurminiituilla asuwat,

Tahi meliwät metässä;

Alla työnsä aattelewat,

Sanoja sowittelewat;

Päiwä kultanen kuluupi,

Ilta kesken keikahtaapi

Kuin sitte kotia käywät,

Illan saatua sulosen,

Wielä laulawat luhilla,

Aitoissansa yösialla

Mik' on mitä, kuk' on kuta,

Mitä mikäin muisteleepi,

Mitä mielehen majaapi.

Hyw' ompi Unosen tulla,

Simasiiwen löyhytellä,

Noilla taiwaan tuomisilla,

Wirttä laittamaan lopulle.

E.L.

Wanhoja Runoja.

Tanssaja.

Hoi isännät, hoi emännät!

Kell' on kellarin awaimet!

Täytyykö tätä tupoa,

Lainataanko lattiata,

Tanssia tasasten miesten,

Miesten nuorten notkustella?

Kuin ei täytyne tupoa,

Lainattane lattiata;

Niin mä tansin tantereella,

Keikun keskellä pihoa;

Joss' ei pää lakehen koske,

Oht' ei ortehen kolata,

Jalat sillan liitoksehen.

"Täytyypä tätä tupoa,

Lainataanpa lattiata,

Tanssia tasasten miesten,

Miesten nuorten notkustella."

Suur' on kiitos, kost' jumala.

Kunpa tuoahan olutta,

Tahi wiinoa wähäsen,

Niin mä laulan laskettelen.

Kuin wetonen wierettelee;

Suusta kuin sulan kynästä,

Päästä kuin päiwän kakkarasta,

Suu ei laula suuruksita,

Rinta raswata ritise.

"Niinpä sä laulat lorpottelet,

Kuin jokonen juoksottelee,

Niinpä suusta karwasesta,

Kuin on petran[1] …sehestä;

Niinpä päästä palliasta,

Kuin on kuumasta kiwestä.

Tywin laulan tyhwän kuusen,

Latwoin lakkapään petäjän,

Sinun, kurja, kulkkuhusi,

Heikko henkireikähäsi;

Ettei kulkkusi kumaja,

Henkireikäsi heläjä."

Raudan Synty.

Miss' on rauta säilyletty

Sinä suurra poutawuonna,

Seisennä sotakesänä?

Tuoll' on rauta säilytetty

Sinä suurra poutawuonna,

Seisennä sotakesänä:

Pitkän pilwen rannan päällä,

Tammen latwassa tasasen.

Nousi tuuli tuulemahan,

Ilman ranta riehkimähän;

Tuuli puut hawuttomaksi,

Kanarwat kukattomaksi,

Heinät helpehettömäksi.

Tuuli taitto tammen latwan

Rutjan koskehen kowahan,

Tuosta synty neljä neittä,

Koko kolme morsianta.

Rinnoin istuwat itähän,

Perinpuolin pohjolahan,

Sekä istuit, että itkit,

Lypsit maalle maitoasa,

Niitylle nitusiasa.

Mikä lypsi mustan maion,

Siitä synty melto rauta;

Mikä walkian walutti,

Siitä tehtihin teräkset;

Mikä puotti punasen,

Siit' on tehty rääkky rauta.

Oh sinua rauta raukka,

Rauta raukka, koito kuona,

Teräs terhon päiwällinen

Joko suureksi sukesit,

Sekä kaswot karkiaksi;

Etsä sillon suuri ollut,

Etkä suuri, etkä pieni,

Etkä kowin korkiakaan,

Etkä kowin kipusaskaan;

Kuin sä suosta sotkettihin,

Saatihin sawen seasta,

Koprin kaiwain kankahasta,

Kynsin mustasta muasta;

Käsikarwain kastumata,

Warpain riwestymätä.

Oh sinua rauta raukka,

Rauta raukka, koito kuona!

Etsä silloin suuri ollut,

Etkä suuri, etkä pieni, j.n.e.

Seisoit we'ennä selkeänä,

Läykyit lämmynnä lähennä,[2]

Alla taiwahan tasasen.

Oh sinua rauta raukka!

Etsä silloin suuri ollut j.n.e.

Kukuit kullassa[3] käkönä

Alla ahjon Ilmarisen.

Ei rauta paha olisi

Ilman käärmehen kähytä,

Maon mustan mujuhita,

Kusiaisen kutkelmata.

Hörhiläinen Hiien lintu

Wiskasi wihoja noien

Rautoin rakettawihin,

Teräksihin tehtäwihin.

Mehiläinen ilman lintu!

Lennä tuonne löyhäytä

Yheksän meren ylite,

Meri puoli kymmennettä.

Pistä sulkasi sulassa,

Siipesi woia simassa,

Mesi keitä kieleltäsi,

Sima suustasi juloa,

Kukan kultasen nenästä,

Helewästä heinän päästä;

Siitä kylmästä kylästä,

Kuss' ei oo nähty, eikä kuultu,

Ruohon kaiken kaswantoa;

Kipehille woitehiksi,

Pahalle parantehiksi,

Jot' ei wiswoille wirusi,

Eikä menisi märille,

Eikä ruohtuisi rupeille.

Kipusanat:

Kiwut tuonne kiityöhön,

Waiwat tuonne waipuohon,

Kiwuttaren kippasehen,

Wammattaren wakkasehen!

Kipeä on kiwuissa olla;

Waikea[4] wammoissa asua.

Tuonne mä kiroon kipuja,

Tuonne mä pahoja panen,

Tuonne tunkeen turmioita:

Kiwisihin kallioihin,

Rautasihin raunioihin.

Kiwutar kipuen eukko!

Kiwut kääri helmohisi,

Waiwat wastaan rintoasi;

Kiwut puohtaa puohtimella,

Wammat seulalla selitä;

Kiwiä kiwistämähän,

Paasia pakottamahan.

Ei kiwi kipuja itke,

Paasi waiwoja walita.

Tuonne mä kiroon kipuja,

Tuonne mä pahoja panen,

Tuonne tunkeen turmioita:

Kipuwuoren kukkulalle,

Keskellen Kipumakiä.

Kiwi on keskellä mäkiä

Reikä keskellä kiweä,

Sywä syltöä yheksän,

Kyynäräinen kymmennettä.

Lyhyt akka Tuonen tyttö,

Kiwutar kipuin eukko,

Äkäätär neito äiä;

Mikä istuupi mäellä,

Kuka käy pitkin mäkiä,

Kipuwuoren kukkuloa,

Kipukintahat käessä,

Kipukänkä kainalossa;

Kipuja keräelewät,

Waiwoja wakoelewat,

Kirjasehen kippasehen,

Waskisehen wakkasehen,

Yhen sormen mentäwähän,

Peukalon mahuttawahan.

Siellä keittäwät kipuja,

Pikkasessa kattilassa,

Rautasessa riehtilässä,

Pienen sormen mentäwässä,

Peukalon mahuttawassa.

Sinne mä nyt kiroon kipuja,

Sinne tunkeen tuskapäitä;

Ei kiwi kipuja itke,

Paasi waiwoja walita,

Waikka paljon pantahisi,

Määrätä mätettähisi,

Äiin äyskäteltähisi.

Kiwut sinne kiityöhön,

Ihosta imehnoraukan;

Ettei tuskat päällä tunnu,

Pakko syämelle panete.

Hätäsanat.

Liikku ennen linnat, järkky järwet,

Wuoret waskiset wapisi,

Torit linnain torkatteli,

Tulless' on jumalan tunnin,

Tahi herran tammoissa.

Etkö sinäin liika liiku,

Etkö sä paha pakene!

Nyt on liian liikosaika,

Pahan pakenoaika.

Wai liikut liikuteltaissa,

Järkyt järkyteltäissä?

Mull' on koprat kontiolta,

Weren juojalta wekarat,

Linnulta lihan pitimet,

Hawukalta haarottimet,

Jolla konnan kopristelen,

Jolla ilkiän asetan,

Puremasta, jäytämästä,

Syömästä, kaluamasta,

Pahan rakin raatamasta.

Tulen Synty.

Hara wanha poltettihin,

Korwalla tulisen kosken,

Tulikosken kääntemällä.

Tuohon liina kylwettihin,

Kypenihin kylwettihin,

Kypenihin kynnettihin.

Yöllä liinat kylwettihin,

Yöllä liinat koirittihin,

Yöllä liinat nyhettihin,

Yöllä wietihin wetehen,

Yöllä weestä nostettihin,

Yöllä luista luistettihin,

Yöllä rihmat keträttihin,

Yöllä werkot kuottihin.

Werkot on weljesten[5] kutomat,

Sisaresten[6] keträmät,

Ison pauloille panemat,

Weljesten wesille wiemät.

Weiwät weljekset wesille,

Kaimakset kalahan läksi.

Weettiinpä, wemmottiinpa,

Ei saatu kaloa tuota,

Jota kilwoin pyyettihin.

Ite wanha Wäinämöinen

Wielä werkkoa lisäsi,

Syltää, seihtemän satoa,

Wielä köyttä kymmenkunta.

"Wiekäät werkkone sywille!"

Werkot wietihin sywille,

Etäämmäksi ennätettiin.

Minne sikla heitettihin?

Tuonne sikla heitettihin;

Sikla toinen heitettihin

Karjalaisten kannakselle,

Niittukannan niemeksehen;

Toinen sikla heitettihin

Saralaisten salmen suuhun,

Lokkiluotoin nenähän.

Weettiinpa, wemmottiinpa,

Saatiinpa hapea hauki,

Jota kilwoin pyyettihin.

Haettiinpa Manalasta,

Ehittiinpä maanki alta;

Ehittiinpä, eipä löytty

Joka hauin halkasisi.

Ehittiinpä taiwosesta,

Tähtitarhojen takoa;

Ehittiinpä, eipä löytty.

Sano wanha Wäinämöinen:

"Wiel' on miesi tieossani,

Sotisulho suojissani."

Kaalaapi Kalewan poika

Rautasissa rukkasissa,

Waskiwanttuen sisässä.

Tuulalta näkyy tulewan,

Yli jänkän pää näkyypi;

Hyytä hynkiä sylissä,

Jäätä jänkä kainalossa,

Hyyssä sukka, jäässä kenkä,

Hallassa hamosen helmat.

Tuo halasi hauin wahtan;

Tääll' oli sokia sorwa.

Halastiinpa sorwan wahta,

Tääll' oli sinerwä siika.

Halastiinpa siian wahta,

Putosi puna keränen.

Purettiin puna keränen,

Siell' oli tulikipuna.

Suikahti tulikipuna

Yheksästä ikkunasta,

Seihtemästä reppänästä,

Poltti tuo pojilta polwet,

Rikko rinnat tyttäriltä

Puhki paarmahat emoilta.

Weitoset wenoja weisti,

Kuparia alla kuusen,

Alla korwen kolkutteli

Kolmikaarista wenettä.

Sai wenonen walmihiksi.

Sampsa poika Pellerwoisen

Weisti kuusesta meloja,

Petäjästä jänkäleitä.

Soutelowat, joutelowat,

Ympäri newan jokia,

Newan nientä kiertelewät.

Tarttuupi wenonen kiinni,

Ei kiwellen, ei hawolle,

Hauin suuren hartioille,

Lohen purstollen punasen.

Waimo wastahan tuleepi,

Puhutellen, lausutellen:

"Mistäs oletta mies parat?"

"Me olemme keskiilmalta."

"Minne menettä mies parat?"

"Menemme tulta tiettämähän,

Walkiata waatimahan;

Tuli on tuima tieettäwä,

Walkiainen waaittawa.

Jo on tuli tuimat tehny,

Walkia pahat wahingot,

Poltti tuo pojilta polwet,

Rikko rinnat tyttäriltä,

Puhki paarmahat emoilta.

Mistäs olet waimo parka?"

"Mä olen emä Wäinämöisen,

Ilmarisen isän waimo;

Minull' on wihki wiien waimon,

Muoto kolmen morsiamen;

Minä olen emo imehien,

Sekä wanhin waimoloista,

Ensin emä ihtelöistä.

Ei tuli sywiltä synny,

Eikä kaswa karkialta,

Synty Jesuksen sylistä,

Wyöltä wanhan Wäinämöisen.

Tuoll' on tulta tuuwiteltu,

Walkiata waapoteltu,

Ylähällä taiwosessa,

Kultasessa kätkyessä,

Hihnoissa hopeisissa.

Siell' on nyt tulosen synty;

Kuin mä huuan huikiasti,

Tuolta walkia näkyypi,

Etähältä haalottaapi,

Takoa meren punasen.

Jäinen kattila tulella,

Jäiset hernehet sisässä,

Jäinen kauha kattilassa.

Kuin mä huuan hoiwahutan,

Tulee poika Pohjolasta,

Mies pitkä Pimentolasta,

Silmät jäässä, polwet hyyssä,

Iho kaikki iljenneessä,

Lattia lumen wäessä:

Ukon tullessa tupahan,

Astuissa aimomiehen,

Lyöpi tulta turkin helmat,

Säkehitä sääriwarret.

Jäinen on kattila käessä,

Jäinen kauha kattilassa,

Jäiset hernehet sisässä.

Onko hyytä Pohjolassa,

Simoa Tapiolassa?

Noilla hyillä hyywytellös,

Noilla jäillä jäähytellös,

Joill' on järwet jäähytelty,

Joill' on meret hyywytelty.

O Ukko ylinen herra,

Mies on wanha taiwahinen!

Tunkeite tähän tulehen,

Waiwu tähän walkiaseen.

Tee tuli tehottomaksi,

Walkia warattomaksi,

Siteheksi luojan silkki,

Luojan kalwe katteheksi.

Wesi pilwestä putosi,

Tuokin pikkanen pisara;

Pisarass' on lampi laaja,

Lammiss' on wene punanen,

Wenosess' on kolme miestä

Nuotpa woiti woitehilla

Paikkoja palanehita,

Wiikon wiswan tehnehitä.

Hyinen eukko tuo tuleepi

Hyinen kattila käessä

Tuo tulla tuhutteleepi,

Hyinen kattila käessä,

Hyinen nippi kattilassa;

Jolla tulta tummentelee,

Palanutta jäähyttelee.

Onko poltettu porolla

Tahi ilmiwalkialla,

Wai lienee weellä warilla?

Mikä lie poroin palanut,

Sitä hyyllä hyywytellös;

Mikä lie wesin palanut,

Sitä jäällä jäähytellös;

Mikä lie tulin palanut,

Siihen wiiskoos witiä.

Neityt Maaria emonen,

Puhas muori muoollinen!

Woia niillä woitehilla,

Niillä raswoilla rapaja,

Yheksillä woitehilla,

Kaheksilla kahtehilla;

Joill' on Jesus woieltuna;

Kastettuna kaikkiwalta;

Jot' ei wiswoillen wiruisi,

Eikä menisi märille,

Eikä ruwillen rupeisi.

Tee nyt yöllä terweheksi,

Päiwällä imanteheksi." J.n.e.

Sairaita kylwettäissä.

Nouse wanha Wäinämöinen,

Ukko herkiä unesta!

Pojan ainoon awuksi,

Miehen kuullun kumppaniksi,

Tässä työssä työlähässä,

Walan tehessä waikiassa.

Neityt Maaria emonen,

Puhas muori muoollinen!

Jok' oot emä imehien,

Sekä wanhin waimoloista;

Tule tänne, tarwitahan,

Pikemmin tarwitahan,

Useimmin huuetahan.

Tule saunahan saloa,

Ilman uksen ulwomata,

Saranain sanelemata.

Tuo nyt kanssasi katehet,

Kerallasi keinot suuret,

Luo löyly, lähetä lämmin

Kiwelle kiwuttomalle,

Paaellen pakottomalle;

Puun löyly, wetosen lämmin,

Wesi wanhan Wäinämöisen,

Wuorest' on wetosen synty,

Tulen synty taiwosesta,

Ei oo löylyn löytämistä,

Lämpösen lähettämistä.

Tuolta mä anon apua,

Tuolta huuan hoiwahutan,

Alahalta taiwosesta,

Alahalta maaemältä.

Huutelen hätäsen huuon,

Panen äänen pakkoisen,

Läpi maan, läpi manuen,

Läpi kuuen kirkkokunnan;

Isältäni Jesukselta,

Emältäni Maarialta,

Joilta aina armot käywät,

Merkit tuttawat tulewat,

Mist' on pulmat puuttununna,

Taikia tapahtununna?

Onko weestä, wai maasta,

Wai on tuuli tuuwittanut,

Walkiainen waapottanut?

Wai on kalma kalmistosta,

Perkele pyhästä maasta,

Kirkon kirjatun siwusta,

Satalauan lappiosta,

Jossa lukkarit lukewat,

Sekä papit pauhoawat,

Messumiehet mellehtiwät.

Kuin ei lie minussa miestä,

Ukon pojassa urosta,

Tämän päästön päästäjöä,

Tämän pulmun purkajoa,

Tämän jakson jaksajoa;

Noskaat norosta miehet,

Hiekasta hewoswäki,

Miekkamiehet liettehestä,

Jotk' on wiikon maassa maanut,

Kauan lieossa lewännyt;

Pojan ainoon awuksi,

Miehen kuullun kumppaniksi.

Kuin ei minussa miestä liene,

Ukon pojassa urosta j.n.e.

Saakohon jumala joku,

Kaikki päästöt päästämähän,

Kaikki pulmut purkamahan,

Kaikki jaksot jaksamahan.

Kuin ei lie minussa miestä,

Ukon pojassa urosta j.n.e.

Louhi Pohjolan emäntä

Tule päästöt päästämähän,

Tule pulmut purkamahan,

Tule jaksot jaksamahan.

Kuin ei lie minussa miestä,

Ukon pojassa urosta j.n.e.

Päiwätär pätöwä neito

Tule päästöt päästämähän j.n.e.

Kuin ei lie minussa miestä,

Ukon pojassa urosta j.n.e.

Kawe eukko Luonnotar,

Kawe kultanen korea,

Tule päästöt päästämähän j.n.e.

Kuin ei lie minussa miestä,

Ukon pojassa urosta,

Tämän päästön päästäjöä,

Tämän pulmun purkajoa,

Tämän jakson jaksajoa;

Tulkoon tuhat perkelettä

Tämän päästön päästämähän,

Tämän pulmun purkamahan,

Tämän jakson jaksamahan;

Mennä suuren, mennä pienen,

Kulkia wähäwäkisen,

Mennä pitkän perkeleenki,

Ristittyä rikkoamasta,

Kastettua kaatamasta,

Tehtyä teloamasta.

Mist on pulma puuttununna,

Taikia tapahtununna?

Onko siitä seipähästä,

Joss' on korppi koinittuna,

Musta lintu mulkuttuna;

Wai on wanhoista sioista,

Wai on watturaunioista,

Wai on Kalma kalmistosta,

Perkele pyhästä maasta,

Kirkon kirjatun siwusta,

Terwaporstuan powesta,

Satalauan lappiosta;

Jossa lukkarit lukewat,

Sekä papit pauhoawat,

Messumiehet mellehtiwät.

Mene Kalma kalmistohon,

Perkele pyhään maahan,

Kirkon kirjatun siwuhun,

Terwaporstuan powehen,

Satalauan lappiohon,

Jossa lukkarit lukewat j.n.e.

Johon on kansa kaatununna,

Wäki suuri wääntynynnä,

Siell' on luuta luskottua,

Päärammua raskuttua,

Ilman ihmisen ihoa,

Kaswawaisen kainaloita.

Mene tuonne, kunne käsken,

Hiien hiilien sekahan,

Pahalaisen pankon päähän;

Siell' on muutkin murhamiehet,

Ikuset pahantekiät.

Mene wielä, kunne käsken,

Lapin maahan laukiahan,

Pohjan pitkähän perähän,

Siell' on hywä ollaksesi,

Lempi liekatellaksesi.

Siellä tuuli tuuwittaapi,

Wesi wieno wilkuttaapi,

Wesi synkkä sylkyttääpi.

Mene wielä, kunne käsken,

Tuonne tunturiin mäelle,

Kuhawuoren kulman päälle,

Johon näkywät Pohjan portit,

Rautaukset ärwöttäwät.

Mene wielä, kunne käsken,

Kuhawuoren kulman alle,

Johon on puut päin puonneet,

Heinät latwoin lageneuenna

Sulahan sarajokehen.

Siell' on sun sisariasi,

Siellä wiisi weikkoasi,

Kuusi kummisi tytärtä,

Seihtemän setäsi lasta;

Siell' on hirwet hirtettynä,

Jalopeurat jaksettuna;

Siell' on luutonta lihoa,

Siell' on päätöntä kaloa,

Suonetonta pohkiata,

Ilman ihmisen ihota,

Kaswawaisen kainaloita.

Mene wielä, kunne käsken,

Suen suuhun, hamaran päähän,

Mustan koiran hännän alle.

Mene wielä, kunne käsken,

Notkoillen noroperille,

Soille räykynettömille.

Mene wielä, kunne käsken,

Mene tuulen tietä myöten,

Ahawan ratoa myöten.

Mene wielä, kunne käsken,

Mene sä rewon rekehen.

Rewoll' on reki matala,

Repo rannallen wetääpi.

Ja mene siitä, kunne käsken,

Silmillen sinisen siian,

Lohen purstollen punasen,

Hauin suuren hartioille.

Siika sun sywille wiepi,

Etäämmä ehätteleepi,

Alle aaltoin sywien,

Päälle mustien mutien,

Kipusehen kellarihin.

Siell' on muutkin murhamiehet,

Ikuset pahantekiät;

Sinne sääkin tuomitahan.

Siell' on sun sisariasi,

Siellä wiisi weikkoasi j.n.e.

Ja mene, kunne käsken,

Wirtohin wipajawihin,

Läilywihin lähteesihin,

Hereesihin hetteesihin,

Alla taiwahan tasasen.

Wai jos kyytiä kysynet,

Anonet ajohewosta;

Kyllä sinulle kyyin löyän

Ja annan ajohewosen;

Ota Hiiestä hewonen,

Wuoresta walihte warsa,

Hiien ruuna ruskeampi,

Joll' on rautaset kapiot,

Tulitukka, rautaharja,

Hywälle hypittäjälle,

Ajajalle ankaralle;

Jonk' ei jälki jäällä tunnu,

Jalan isku iljenneellä.

Neityt Maaria emonen,

Puhas muori muoollinen!

Tule tänne, tarwitahan,

Weäte tänne, mainitahan,

Usiammin huuetahan,

Pikemmin tarwitahan,

Awopäin, haralla hapsiin,

Ilman wyötä helmuksita,

Tekemähän terweyttä,

Rauhoa rakentamahan,

Ennen päiwän nousemista

Koi jumalan koittamista,

Auringon ylenemistä.

Tee nyt yöllä terweheksi,

Päiwällä imanteheksi,

Alta aiwan terweheksi,

Keskeä kiwuttomaksi,

Wieriltä wiattomaksi,

Päältä tuntumattomaksi,

Alta nuurumattomaksi,

Suin sulin puheltuani,

Hengin huokaeltuani.

En puhu omalla suulla,

Puhelen jumalan suulla,

Herran hengellä hywällä,

Lämpösellä löyhyttelen;

Wihoin tuulen tuulemata,

Wihoin saamata satehen,

Kowan ilman koskemata,

Pakkasen palelemata.

Repii nyt ilma ikkunoiksi,

Taiwas kaariksi jakele,

Salwaksi sana jumalan,

Herran henki peitteheksi,

Siteheksi luojan silkki.

Herran kalwe katteheksi.

Awukseni, ainookseni,

Tuekseni, turwakseni,

Wäikseni, woimakseni.

Huuho herra hurmehella,

Herra waahella walele,

Puhu Jesus pulmostani,

Pese Jesus peiwostani,

Kylän liioista limoista,

Naisten naaroin seasta,

Kusikinnerten kerasta,

Huoran hurmewaattehista,

Weripaioista pahoista.

Ken katein kehtoneepi,

Silmin kieroin kaksineepi,

Wastuksin warustaneepi,

Luonnon wihasin luomi,

Silmä juoskoon simana,

Toinen woina wuotuohon,

Raswana rapahtuohon,

Tuonne helwetin tulehen,

Pahan wallan walkiaseen.

Ken katein kahtoneepi,

Silmin kieroin keksineepi j.n.e.

Tunkee perkele tulehen,

Isännät perisopesta,

Emännät owisopesta,

Lapset keskilattialta,

Suin tulehen, päin tulehen,

Takaraiwoin tantereeseen.

Silmät käännä kellellehen,

Niskat rutoin rutase.

Wello werta hartioissa,

Sotke suolia sisässä,

Keitä keuhkoja mahassa,

Ennen päiwän nousemista,

Koi jumalan koittamista,

Auringon ylenemistä;

Ennen kuin sanani saapi,

Tahi mieli jouhtuneepi.

Oot sä pantu palkan eestä,

Tahi toisen käskyläinen,

Rakettu rahan eestä;

Ota kiinni olkapäistä,

Wasemmista warpahista,

Kaiemmista kantapäistä,

Läpi luusta, läpi lihasta,

Läpi kuuman kirwehen,

Läpi reppänän yheksän,

Mene perkele kotiisi,

Isäntäsi iltaselle,

Emäntäsi aamuselle,

Muun pereesi murkkinalle.

Aita wastoin tuleepi;

Ammu aita mennessäsi

Wiieltä witaswäliltä,

Seihtemältä seipähältä,

Kaheksalta kaskipuulta.

Punahattu, Tuonen poika,

Jännitä tulinen jousi,

Tulisella jäntehellä.

Pane waskinen wasama

Tuon tulisen jousen päälle,

Ammu halki hampahista.

Luun syöjä, lihan puria,

Weren uuelta wetäjä;

Jota Hiiet himmastuisi,

Perkeleetki peljästyisi,

Karkuaisi maan katehet.

Neityt Maaria emonen,

Puhas muori muoollinen!

Soua suonista wenettä,

Wenehella waskisella,

Kuutilla kuparisella;

Soua luun lomia myöten,

Jäsenten rakoja myöten.

Mist' on luuta luikahtanna,

Siihen luita luikahuta,

Mistä kalwo katkenunna,

Siihen kalwo kaswahuta;

Mistä liikkunna lihoa,

Siihen liittyös lihoa.

Lääwämadon Synty.

Tuonen toukka, maan matonen,

Emännän esikätönen,

Pihan rikka, pellon sonta,

Kaari kartanon alanen!

Sä oot wiikon wilussa maannut,

Kauan kaihossa siassut,

Kuukauen hewon kusessa,

Talwen tallin lattiassa.

Jos olet pahoin tehnyt,

Tule työsi tuntemahan,

Pahasi parantamahan j.n.e.

Kuwun Sanat.

Kukki neito Kuuteratar

Kuto mulle kulleroita,

Paahko munapalleroita,

Alla kuusen kukkalatwan,

Alla kaswawan katajan.

Lepän juuret lellukohon,

Pajun juutet paisukokon,

Kohotkohon koiwun juuret;

Älköhön iho imehnon,

Karwanen kawon tekemä.

Ukko kultanen kuningas!

Luo kultawuolimesi,

Hopiainen tapparasi,

Jolla kupua kowellan,

Lemmon kelloa kerihten,

Kaklan kaielta lihalta.

Tieänpä sinun sukusi;

Sumust' on sinun sukusi,

Sumust' on sinun emosi.

Sumust' on sinun isosi,

Sumust' waltawanhempasi;

Sinne mä sinunki panen,

Siell' on wiisi weikkoasi j.n.e.

Tuikkaa kuin tuli punanen,

Liiku kuin lipiä koira.

Kuin et siellä sioa saane;

Tuonne mä sinun manoan

Purstohon lohipunasen,

Kalahauin hartioille;

Lohi sun sywille wiepi,

Kalahauki kaimoaapi.

Ja kuin et siellä sioa saane;

Mene tuonne, kun mä käsken,

Niittyhyn nimettömähän,

Nimen tietämättömähän,

Jot' ei ruohot maasta nouse,

Heinät nurmesta ylene.

Hammasmadon Sanat.

Hyöpyräinen, pyöryläinen,

Liinan siemenen kokonen,

Liinan siemenen näkönen,

Hammasten hajottelia,

Leukaluiten leikkeliä!

Älä hakkaa hampaitani,

Älä leikkaa leukojani.

Tieänpä sinun sukusi;

Mies musta merestä nousi,

Uros aallosta yleni,

Pystyn peukalon pitunen,

Uroon sormen korkunainen;

Hapenella parta kaswo,

Parralla mato sikisi,

Siitäpä käwi katala

Lämpisihin leukaluihin,

Halusihin hampaisihin.

Kuoli ukko, waipu wanha,

Tauilla tawattomalla,

Tuon luun lokertamasta,

Tuon pahan pakottamasta,

Werikoiran koskemasta.

Lyhyt akka Tuonen Tyttö,

Woiti kielellään kipuja,

Hammastauilla tapoja.

Pisti neulan leukaluuhun,

Tuon on kolmasti sepitti:

"Suolat soikohon hywinä

Weren luonasa lukian,

Selwitäte seisomahan!"

Nousi ukko unestasa,

Selwittihe seisomahan.

Siin' on nyt sinun sukusi,

Siin on kaikki karwasiki.

Ällös sä paha pakene,

Syömästä, kaluamasta,

Puremasta läätämästä!

Hajotkohon Hiien hammas,

Lewitköhön Lemmon leuka.

Painan mä pajusta jousen,

Teen lepästä lennottimen,

Ammun hittoja hihahan,

Paholaista parran halki.

Punahattu, Tuonen poika!

Jännitä tulinen jousi

Tulisella jäntehellä;

Pane waskinen wasama

Tuon tulisen jousen päälle,

Ammu halki hampahista

Luun syöjä, lihan puria,

Weren uuelta wetäjä.

Minne mä sinun manoan?

Jos wieno liet weestä nossut,

Niin weteen sinun manoan;

Jos liet tuulen tuuwittama,

Mene tuulen tietä myöten.

Ja kiwut mä manoan kanssa;

Wieköön kipua tuonne

Heimohin kipuemännän.

Torajat sä, Tuonen poika!

Paistut sä mato Manalan,

Rautasessa riehtilässä.

Kuin et sinä siinä kypsy,

Tuonen mä sinun manoan

Pirun pihlajan tyköhön.

Wiron akka Willikerta

Surwoo rauan siemeniä,

Telkyttää teräsmuruja,

Leppäsessä huhmarossa

Leppäsellä petkelellä,

Leppäsen tuwan sisässä;

Siellä sääkin sian saanet,

Se sun raualla rakentaa,

Wasaralla walmistelee.

Riiden Sanat.

Riisi poika riukamoinen,

Rietta reitten juurehinen,

Huikku helmoin alanen,

Häpein hywän miesten,

Werikaatioin wetämä,

Rumahousuin huiskuttama!

Mistäs sä tulit tupahan,

Sait sammalhuoneesehen,

Syömähän, kaluamahan,

Puremahan, jäytämähän,

Syömähän weriwalolle,

Luuwalolle luhtomahan?

Siirry, kuin sininen nuoli,

Purate punakeränä,

Wieri, kuin weran nukelma,

Wieri werkapöksylöihin,

Kauppiaisten kaatioihin.

Kunne mä sinun manoan?

Tuonne mä sinun manoan

Lapin laahtitantereelle;

Siell' on uutta, siell' on kystä,

Syöä miehen nälkähisen,

Haukata halunalasen.

Wai en pannekkaan pahoin,

Enkä aiwan ilkeisihin.

Tuonne mä sinun manoan

Kynän jouhtenen nenähän,

Aina allin kielen alle.

Ja jos et siitään totelle;

Tuonne mä sinun manoan

Rutjan koskehen kowahan,

Palawahan pyörteesehen,

Johon puut päin putowat,

Hongat latwoin lankiaapi.

Ja tuonne ma sinun manoan

Ikusehen helwettihin,

Jost' et kuulu kuuna päänä,

Selwiä sinä ikänä.

Ampumista wasten.

Sampsa, poika Pellerwoisen,

Kesät kenneellä makasi,

Keskellä jywäketoa,

Jywäparkan parmahalla.

Otti kuusia jywiä,

Seihtemiä siemeniä,

Yhen nää'än nahkasehen,

Koipeeseen kesäorawan.

Läksi maita kylwämähän,

Toukoja tihittämähän.

Suot kylwi, kanarwat kaswo,

Norot kylwi, nousi koiwut,

Mäet kylwi, kaswo männyt,

Kummut kylwi, kaswo kuuset.

Kylwi tuomet tuorehelle,

Pajut maalle paisuelle,

Pihlajat pyhälle maalle,

Raiat nurmien rajoille,

Katajat karankoille,

Tammen wirran wierimmille.

Kaswo tuomet tuorehella,

Pajut maalla paisuella,

Pihlajat pyhällä maalla,

Raiat maalla raikahalla,

Katajat karankoilla,

Eipä tammi kaswanunna,

Juurtununna puujumala.

Heitti hellan wallallesa,

Olowallen onnellesa.

Kulu yötä kaksi kolme,

Saman werta päiwiäkin,

Läksi tuota tietämähän;

Ei oo tammi kaswanunna,

Juurtununna puujumala.

Heitti hellan walloillesa,

Olowallen onnellesa.

Uotti wielä yötä kolme,

Läksi tuota tietämähän

Yön takoa kohta kolmen,

Wiikon päästä wiimeistäin;

Jop' on tammi kaswanunna,

Juurtununna puujumala.

Wesa Jesuksen wetämä,

Maasta mannun kaswattama.

Kuka siitä oksan otti,

Se otti ikusen onnen;

Kuka siitä lehen leikka,

Se leikka ikusen lemmen.

Ohowamp' on oksillesa,

Leheltäsä liukkahampi,

Ehittihin Manalasta,

Manalasta, maanki alta,

Ehittiinpä, eipä löytty,

Joka tammen hakkaisi.

Tuli ukko taiwosesta

Mujuseni, muotoseni,

Kaiken karwani näkönen;

Kirwes kultanen olalla,

Waskiwarsi kirvehessä,

Hopiata ponnen päässä;

Hakkasi rytimoraian,

Tasalatwan taskutteli,

Kultasella kirwehellä.

Mikä lastuja porosi,

Siitä noita nuolet saapi,

Sekä ampuja asehet.

Piru piiliä tekeepi,

Wasamoita walmistaapi;

Minkä saatti walmihiksi,

Sen pojat sulitteleepi

Peipun pienillä sulilla,

Warpusen warustimilla,

Sian karjun harjaksilla.

Teki piiliä piwosen,

Kouran nuolia kowia,

Korwalla tulisen kosken,

Rautalammen reunamaalla.

Läksi kaupallen kylälle,

Ei kylään otettunahan.

Kolm' on poikoa pahalla,

Yks on ruho, toinen rampa,

Kolmas on perisokia.

Ruho piiliä pitääpi,

Rampa jousta jännittääpi,

Ampuupi perisokia.

Ampu nuolen ensimmäisen,

Ampu ylös taiwosehen,

Pitkän pilwen rannan päälle;

Tahto taiwonen haleta,

Kaaret ilman katkeilla,

Noian nuolissa kowissa,

Äkähissä äiän pojan.

Ampu sitte nuolen toisen,

Se on wasten maata mennyt.

Maa muruiksi muljotteli,[7]

Paaet wahwat paukahteli,

Kiwet rannalla rakosi,

Someret siottelekse.

Ampu kohta kolmannenki,

Kirjarintahan kiwehen,

Wuorehen teräksisehen,[8]

Rautasehen kalliohon.

Tuo kiwestä kiljahusi,

Kalliosta kaljahusi,

Tahtoopi tawata siitä

Ihoa imehnoraukan,

Luoa luontokappalia.

Milläs tuo nuoli perittänehe?

Sanan woimalla jumalan,

Herran hengen huounnolla.

Ota piru pistoksesi,

Äkähäsi äiän poika,

Ammu tuonne ammuksesi,

Pistä tuonne pistoksesi,

Wuorehen teräksisehen,

Rautasehen kalliohon.

Mit' oot tywin työntänynnä,

Latwoin poies lappaele;

Mitä latwoin laskenunna,

Tywin poies työntäele.

Ei tässä sioa sinulle

Siankahan tarpehella,

Tarpeitenkaan himolla.

Muunne muuttuos majasi,

Etäämmä elosiasi,

Ristittyä rikkoamasta,

Kastettua kaatamasta,

Tehtyä teloamasta.

Tieetäänpä sun sukusi,

Mun sukuin on tietämätä,

Minun suurempi sukuni,

Sekä laajempi laini;

Minun on ihmistä ihoni,

Kaswanaista kainaloni.

Eroa sinä emätön,

Paha poika polwahinen,

Ristittyä rikkoamasta, j.n.e.

Tämä ei mies Manalle joua,

Tukka pitkä Tuonelahan;

Mato joutakoon Manalle,

Lyhyt tukka Tuonelahan,

Oman surman ottamata,

Oman tauin tappamata.

Ite seppä Ilmarinen,

Takoja iän ikunen!

Teeppäs pihit pikkuruiset,

Atulat ani wähäset,

Jolla noian lemmon nuolen,

Werisen wetäsen weiten,

Ihosta imehnoraukan,

Emän tuoman ruumihista.

Neityt Maaria emonen,

Puhas muori muoollinen!

Woia niillä woitehilla,

Kato niillä kahtehilla,

Joill' on luoja woieltuna,

Katottuna kaikkiwalta,

Bethlehemin kaupungissa.

Woia luun lomia myöten,

Jäsenien kyniä myöten.

Laske woie wuotamahan

Läpi luun, läpi jäsenen,

Läpi suonien sorata.

Woia alta, woia päältä,

Sio silkkipyyhkeilläsi,

Ompele netosin neuloin,

Rahkaneuloin nappaele;

Ihommaksi entistähän,

Paremmaksi muinostahan.

Tekkös Jesus terweheksi,

Alta tuntummattomaksi,

Päältä nuurumattomaksi,

Keskiä kiwuttomaksi j.n.e.

Nykysempiä Lauluja.

Wäinämöisen Weljen pojasta.

Wäinämöisen weljen poika

Otti kuusesta orawan,

Petäjästä pöyryhännän;

Kanto ensisti etehen,

Kuusen kuiwia käpyjä,

Sitte toi on tuorehia,

Kanto kauroja wälistä,

Heitti heiniä sekahan.

Hän teki tuota tekoa

Kokonaista kolme wuotta;

Muuttu orawa oriiksi,

Tuli ori oiwallinen,

Yli korttelin yheksän,

Häntä pitkä, harja paksu,

Mulkut suuret summattomat;

Waan ei kaswanut kawiat,

Kyllä kynsillen kokoa.

Wiimein mielehen majahti,

Äiän tolkkuhun tolahti,

Katella ajokaluja,

Suitet suuhun, päitet päähän,

Anto puntista punoja,

Riimut rautarenkahista,

Teki länkeet terwaksista,

Luokin karhun kylkiluista.

Ajo tuonne tunturille,

Meni jäiselle mäelle,

Pysy kynnet kalliolla,

Eikä liukkaalla liwennyt.

Ajo aikasa mäkeä,

Tuuritteli tunturia;

Laskihen Lapin keolle,

Sille suurellen sileelle

Siellä ajo aikalailla,

Aikahollilla hojotti,

Lapin kommiot kumohon.

Lapin äiät ne ärisi,

Pienet pojatkin porisi,

Ei hän siitä säikähtänyt.

Wiimein mielehen majahti,

Äiän tolkkuhun tolahti,

Ruweta ruunoin tekohon.

Kuulusteli kuoharia,

Saahaksesa salwuria;

Kuin ei kuullut kuoharia,

Eikä saanut salwuria,

Innosti ite samassa;

Teki tulen terwaksista,

Pani paian palkeheksi,

Alakiwen alasimeksi.

Tako weiten wuoren alla,

Kirkasti kiwen wälissä.

Weti sillä weitelläsä,

Puotti kellukset keolle;

Suuret mulkut muljautti,

Ei hän köysiä kysellyt,

Eikä kaatanut oria,

Teki salwon seisoalta,

Waan ei suonia sitonut,

Eikä solminnut sanoilla.

Pääsi weri wallalesa,

Tuli puro punainen,

Lakeille Lapin keolle.

Ruuna horjaten horusi,

Äiä itki ja porusi,

Weren juoksun julman tähen.

Liwahti Wipulan Liisa,

Häilähti tähän hätähän.

Kuin se sylki kuiwan sylen,

Ruunan reisihin wälihin,

Tuli solmut suonten päihin,

Kuiwi se puro punanen.

Sano äiälle samassa:

"Jos olet ite isäntä,

Mä olen ite emäntä,

Kaksi kauppoa tekeepi,

Omallasa kumpanenki.

Ota peura, anna ruuna,

Wiel' annan wähän wäliä,

Pikkuruisen päällisiä."

Wäinäinöisen weljen poika

Heilutteli helmojasa,

Teki kaupan, ei katunut;

Astu peuran ahkiohon,

Ajo tuonne tunturille,

Meni jäiselle mäelle.

Äiä parka äkkinäinen

Ei hän ohjata osannut,

Eikä kiertänyt kiwiä,

Eikä peljännyt petäitä;

Ahkio alta hajosi,

Pää se kiljahti kiwehen,

Aiwot kaato kalliolle.

Peura pötkähti takasin,

Haki wanhan haltiasa.

Liisa arwasi asian,

Wipulatar sanan wirkko:

"Nyt on kuohari kumossa,

Hewoislangon langennunna."

Istu kohta kiirehesti

Ruunan ruskian rekehen,

Haki peuran haltiata.

Tuon hän löysi tunturilta,

Puotti aiwot äiän päähän,

Pani päällen peukalosa.

Pianpa sekin parani,

Tuli aiwan terweheksi.

Wäinämöisen weljen poika

Alko naia ja nahista.

Sitte istuwat yhessä

Ruunan ruskian rekehen,

Laskiwat Lapin keolle.

Wäinämöisen weljen poika

Sano Liisalle samassa:

"Pane paljolta patahan

Hirwen huulta, peuran kieltä,

Kyll' minä hapanta hankkiin."

Tuotti wiinan Torniosta,

Haetti Oulusta olutta,

Kuhtu wanhan Wäinämöisen

Wielä siihen soittajaksi.

Wanha setä siinä soitti

Hauinluista harppuasa,

Että kalliot kajahti,

Wuoret urkuina ujersi,

Kiwet hyppi kankahilla,

Mäellä pelmusi petäjät.

Häät loppu, wäki hajosi,

Wäinämöisen weljen poika

Teki talon ensimmäisen

Lakeillen Lapin keolle.

Siinä waati waimoasa,

Likisteli Liisoasa,

Jost' on saatu salwuria,

Siit' on kuoharin sikiä.

Kahwerokasta.

Alko Anterus sanoa:

"Pelkonen perehen miesi!

Mistäs laitat langoillesi

Sunnuntaina suurustähen?"

Waimo wastasi somasti:

"Menkää te yhessä yöllä,

Kahen kesken kaunihisti,

Karjalaisten kaupunkihin;

Kantakaa te kahwet sieltä,

Nyt ei oo koissa Kosken Herra,

Eikä seppä saapuhilla."

Läksi Antit astumahan

Rapikolle rannalle,

Simo siiwihti jälessä.

Lykkäsit lylyn wesille,

Laiwan suuren lainehille.

Antti airoillen rupesi,

Simo istuupi siwulle,

Pelkonen perää pitääpi.

Souit sormilla kowilla,

Laskit suoroa Sahalle,

Karjalaisten kaupunkihin.

Wielä Antit arwelowat:

"Mistä me sisään menemme."

Pelkonen sano pelolla;

"Kuletaan kohen ryytimaata,

Siell' on ikkunat isommat,

Tikapuut on tietyt siellä;

Ei oo uksen aukomista,

Eikä portin ponkamista,

Lasin lungun lonkamista."

Pelkonen perehen miesi

Ite astuupi eellä.

Pääsi päähän tikapuihen,

Otti weihtesä tupesta,

Piirsi lasin lungun rikki,

Kiersi ruuingin lukosta.

Antti kanto aarappia,

Laukanen lato rahoja,

Seteliä selwitteli,

Simo nahkoja sipeli,

Weti werkawaattehia.

Silkit siiwolla menewät,

Eikä werat mitään wirka.

Nahat naukuwat selässä,

Miehen halwan hartiolla.

Aina ankkuri sanoopi,

Aarappi ajatteleepi,

Juonittelee julkijuoma:

"Woi te miehet mielettömät!

Minne te minua wiettä,

Kunne kannatte katalat?

Kaunihista kammarista

Saatatte salon sisälle,

Mehtäin tyrmien tykö.

En ollut salanen juoma,

Olin juoma julkinainen.

Herrat on tuoneet herkuksesa,

Saksat saahakseen rahoa."

Tuli päiwä yön perästä;

Pistihen pihalle Tiina,

Tiina Tiiteron emäntä.

Tiina juosta tiiteroihti

Wikewästi Wiilarihin.

Wiilari ennähti kysyä:

"Mitäs itket waimo parka."

"Jo nyt on itkut itkettynä;

Jop' on roswot ronkannuna,

Lasin lungut lonkannuna;

Kaikk' on akkunat awattu,

Kaikk' on kammarit katottu."

Läksi Jussi juoksemahan,

Kaipiainen kahtomahan;

Löyti suolta saappaat jälet,

Aholta upokasjälet:

"Tok' siin on hywin hypätty,

Kuin on sukka suolle jäänyt,

Kinnas puonnut purolle."

Waan ei ollut sukalla suuta,

Eikä kieltä kintahalla.

Erikkä tiesi ihmeimmät,

Sunnuntaina suuret kummat,

Tiesi wielä tiistaina:

Löysi lekkerin lehosta,

Putelin punasta wettä.

Riikosen wähä rihatsu,

Läksi käymähän kylöä;

Tääpä koskellen kokesi,

Sanomata saattamahan,

Ett' on annettu rahoa,

Rupiloita rutkattuna,

Kaksi loutuu loiwattuna.

Pelkonen perehen miesi,

Kohta kotiin tultuasa,

Sano waimolleen samassa:

"Akkaseni, ainoseni,

Minun kaunis Katrinani!

Keitäs meillen kelporuoka,

Laita ruoka lampahasta.

Tuolt' on lammas laitettuna

Yli selän Seukkolasta,

Kanna kahweja sekahan,

Että kerran kelporokka

Saataisihin miesten syöä.

Annan sinulle aarappia,

Suuhusi sulan sokurin,

Werat päällesi wetelen,

Huiwit kaulaasi koriat,

Sormeesi sormukset soriat,

Säärilleis sukat säwiät,

Juhtinahat kengiksesi."

Kaisa aarapin alotti,

Ketutar kelpojuoman.

Kosk' oli wiikkaus kulunna,

Oli Siili siiwo herra,

Alko aittoja katella,

Toropainen, toimen poika,

Sanoopi sanoilla näillä:

"Pelkonen perehen miesi!

Lähes aittoas awamaan,

Kateltaw' on kartanosi."

Toropainen, toimen poika,

Alko aittoa katella;

Tääll' oli sukka sulhasmiehen,

Silkkihuiwi siiwon herran,

Puustawit sukalla suussa,

Nimi niekliin nenässä.

Rouhiainen mies rotowa

Otti nuoran orren päästä,

Sito siipehen sepälle,

Laitto langokset lewolle.

Runssilass' ol' ruoka walmis,

Kuopion kutut paremmat,

Waikkei tuolla eteen tuotu,

Kahwerokkaa kannettuna.

Ei ollut huolta huuhistasa,

Kysymistä kynnöstäsä,

Suurustähestä surua.

Wiel' on siitä wirttä tehty,

Kuin on käyty keräjissä,

Pelastettu Pellishuono

Likasilmän Liisan luoksi.

Monta kaunista waloa

Wannotahan siitä siellä,

Keräjissä käytäissä.

Roswon päälle päätettynä,

Kunnialta pois polettu;

Wiht' on wiimenen kuritus,

Musta penkki muiten nähä.

Joutu tieto Tikkaselle,

Äsken Tikka tielle joutu,

Miestä wirpojaa witoilla,

Painelee pajun wesoilla;

Uuen wuoen uutisiksi,

Wanhan wuoen wastuksista.

Wirtt' on tehtynä wilussa,

Jalaksill' on jatkettuna,

Puolella Puhossaloa;

Waan ei tieä Jussi rukka,

Liekö suotu surmaksesa,

Kuolemaksi kohtailtu.

Ylistysruno Kalle Palmulle.

Kuule, kato, Kalle Palmu,

Jalo tolppari totinen!

Joka annot aiwan suuren,

Seurattawan selkiästi,

Esimerkin markkinoilla.

Tuhat miestä tunnustaapi,

Sata waimoa sanoopi,

Lapset laulawat sopissa,

Ettei monta markkinoilla

Palmun wertaista kuleksi.

Mont' on miestä markkinoilla,

Monta miestä, monta mieltä,

Paljon pahoja nimiä,

Waan on harwalta hywiä,

Hywän nimen haltioita.

Yksi ystäwä wakuuen,

Sekä totuuen toweri,

Kuulu puoissa puhuwan:

"Se on Palmullen parempi

Hyöty hywästä nimestä,

Kuin olla omistajana

Tuntemattoman tawaran."

Waan oli toisia toella,

Jotka sanoit tolwanaksi,

Perityhmäksi perustit.

Saatua tämän sanoman,

Tämän kumman kuultuasa,

Taskuwarkaat ne wapisi,

Roswot rohkiat häpesi,

Metän worot woiwotteli,

Wetty silmät weiarien,

Wiekas nauro ja wihelsi.

Kuin sen kuuli kunnon herrat,

Kiitteliwät Ruotin kielen,

Sekä Suomeksi sanoiwat,

Ettei monta markkinoilla

Kallen kaltaista käwele.

Suottaherrat ne sohatti:

"Piru olkoon pitäisinkin

Toisen puolen palkastani,

Elikä enemmän wielä."

Talon poika pohjalainen!

Mitäs mahtaisit sanoa,

Jos sen joku toinen miesi

Ylös ottanut olisi?

Eipä hiiret hiiskahtaisi,

Pentu haukkuisi perähän.

Waan se wakaa Kalle Palmu,

Jalo tolppari totinen,

Ylös otti yksinäsä,

Tieltä tempasi rahasi,

Eikä pistä powehesa,

Taskuhusa tarkottele.

Kysy kyllä kiiruhusti,

Tieusteli taitawasti,

Rahan oikiaa isäntää.

Kuin sun kuuli kulkeneeksi,

Tiesi tielle joutuneeksi,

Heti kyllä sai hewosen,

Jolla jouwutti jälestä,

Oisit antanut ilolla

Suuren summan palkaksesa,

Löytiäisiksi lykännyt,

Waan ei ota ollenkana,

Toisen rahoja rakasta.

Tästä siis nähään toella

Ettei kaikki Suomen kansa,

Eikä lapset Rautalammen,

Wiel' oo tuiki turmeltuna,

Tärwättynä kaikki tyyni.

Saattaapi sataluwuissa

Miehen toisenkin tawata

Rehellisen retkilläsä,

Waelluksessaan wakawan.

Etten liialla lorulla

Wirttä pitkäksi wenytä,

Lamahuta lauluani,

Päästän wirteni wälehen,

Annan lopun ajallasa;

Mahan mainita sanalla

Hänen waltawanhemmasta:

Se oli ukko ulkomaalta,

Kowa korpraali soassa,

Tähen täyen miehuutesa

Kahen kantawa ritarin,

Jotka Kalle kaunistaapi,

Poika puhtaana pitääpi.

Viiteselitykset:

[1] Peuran.

[2] Wetenä, lähteenä.

[3] Kultasena.

[4] Toisin: waiwa.

[5] Wäinämöisen ja Ilmarisen.

[6] Luonnottarien.

[7] Toisin: Tahto maa pyhä puheta.

[8] T. Wuorehen hopeisehen.

*** END OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK KANTELE TAIKKA SUOMEN KANSAN SEKÄ WANHOJA ETTÄ NYKYISEMPIÄ RUNOJA JA LAULUJA, III ***

Updated editions will replace the previous one—the old editions will be renamed.

Creating the works from print editions not protected by U.S. copyright law means that no one owns a United States copyright in these works, so the Foundation (and you!) can copy and distribute it in the United States without permission and without paying copyright royalties. Special rules, set forth in the General Terms of Use part of this license, apply to copying and distributing Project Gutenberg™ electronic works to protect the PROJECT GUTENBERG™ concept and trademark. Project Gutenberg is a registered trademark, and may not be used if you charge for an eBook, except by following the terms of the trademark license, including paying royalties for use of the Project Gutenberg trademark. If you do not charge anything for copies of this eBook, complying with the trademark license is very easy. You may use this eBook for nearly any purpose such as creation of derivative works, reports, performances and research. Project Gutenberg eBooks may be modified and printed and given away—you may do practically ANYTHING in the United States with eBooks not protected by U.S. copyright law. Redistribution is subject to the trademark license, especially commercial redistribution.

START: FULL LICENSE

THE FULL PROJECT GUTENBERG™ LICENSE

PLEASE READ THIS BEFORE YOU DISTRIBUTE OR USE THIS WORK

To protect the Project Gutenberg™ mission of promoting the free distribution of electronic works, by using or distributing this work (or any other work associated in any way with the phrase “Project Gutenberg”), you agree to comply with all the terms of the Full Project Gutenberg License available with this file or online at www.gutenberg.org/license.

Section 1. General Terms of Use and Redistributing Project Gutenberg electronic works

1.A. By reading or using any part of this Project Gutenberg electronic work, you indicate that you have read, understand, agree to and accept all the terms of this license and intellectual property (trademark/copyright) agreement. If you do not agree to abide by all the terms of this agreement, you must cease using and return or destroy all copies of Project Gutenberg electronic works in your possession. If you paid a fee for obtaining a copy of or access to a Project Gutenberg electronic work and you do not agree to be bound by the terms of this agreement, you may obtain a refund from the person or entity to whom you paid the fee as set forth in paragraph 1.E.8.

1.B. “Project Gutenberg” is a registered trademark. It may only be used on or associated in any way with an electronic work by people who agree to be bound by the terms of this agreement. There are a few things that you can do with most Project Gutenberg electronic works even without complying with the full terms of this agreement. See paragraph 1.C below. There are a lot of things you can do with Project Gutenberg electronic works if you follow the terms of this agreement and help preserve free future access to Project Gutenberg electronic works. See paragraph 1.E below.

1.C. The Project Gutenberg Literary Archive Foundation (“the Foundation” or PGLAF), owns a compilation copyright in the collection of Project Gutenberg electronic works. Nearly all the individual works in the collection are in the public domain in the United States. If an individual work is unprotected by copyright law in the United States and you are located in the United States, we do not claim a right to prevent you from copying, distributing, performing, displaying or creating derivative works based on the work as long as all references to Project Gutenberg are removed. Of course, we hope that you will support the Project Gutenberg mission of promoting free access to electronic works by freely sharing Project Gutenberg works in compliance with the terms of this agreement for keeping the Project Gutenberg name associated with the work. You can easily comply with the terms of this agreement by keeping this work in the same format with its attached full Project Gutenberg License when you share it without charge with others.

1.D. The copyright laws of the place where you are located also govern what you can do with this work. Copyright laws in most countries are in a constant state of change. If you are outside the United States, check the laws of your country in addition to the terms of this agreement before downloading, copying, displaying, performing, distributing or creating derivative works based on this work or any other Project Gutenberg work. The Foundation makes no representations concerning the copyright status of any work in any country other than the United States.

1.E. Unless you have removed all references to Project Gutenberg:

1.E.1. The following sentence, with active links to, or other immediate access to, the full Project Gutenberg License must appear prominently whenever any copy of a Project Gutenberg work (any work on which the phrase “Project Gutenberg” appears, or with which the phrase “Project Gutenberg” is associated) is accessed, displayed, performed, viewed, copied or distributed:

This eBook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg™ License included with this eBook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

1.E.2. If an individual Project Gutenberg electronic work is derived from texts not protected by U.S. copyright law (does not contain a notice indicating that it is posted with permission of the copyright holder), the work can be copied and distributed to anyone in the United States without paying any fees or charges. If you are redistributing or providing access to a work with the phrase “Project Gutenberg” associated with or appearing on the work, you must comply either with the requirements of paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 or obtain permission for the use of the work and the Project Gutenberg trademark as set forth in paragraphs 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.3. If an individual Project Gutenberg electronic work is posted with the permission of the copyright holder, your use and distribution must comply with both paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 and any additional terms imposed by the copyright holder. Additional terms will be linked to the Project Gutenberg License for all works posted with the permission of the copyright holder found at the beginning of this work.

1.E.4. Do not unlink or detach or remove the full Project Gutenberg License terms from this work, or any files containing a part of this work or any other work associated with Project Gutenberg.

1.E.5. Do not copy, display, perform, distribute or redistribute this electronic work, or any part of this electronic work, without prominently displaying the sentence set forth in paragraph 1.E.1 with active links or immediate access to the full terms of the Project Gutenberg License.

1.E.6. You may convert to and distribute this work in any binary, compressed, marked up, nonproprietary or proprietary form, including any word processing or hypertext form. However, if you provide access to or distribute copies of a Project Gutenberg work in a format other than “Plain Vanilla ASCII” or other format used in the official version posted on the official Project Gutenberg website (www.gutenberg.org), you must, at no additional cost, fee or expense to the user, provide a copy, a means of exporting a copy, or a means of obtaining a copy upon request, of the work in its original “Plain Vanilla ASCII” or other form. Any alternate format must include the full Project Gutenberg License as specified in paragraph 1.E.1.

1.E.7. Do not charge a fee for access to, viewing, displaying, performing, copying or distributing any Project Gutenberg works unless you comply with paragraph 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.8. You may charge a reasonable fee for copies of or providing access to or distributing Project Gutenberg electronic works provided that:

- • You pay a royalty fee of 20% of the gross profits you derive from the use of Project Gutenberg works calculated using the method you already use to calculate your applicable taxes. The fee is owed to the owner of the Project Gutenberg trademark, but he has agreed to donate royalties under this paragraph to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation. Royalty payments must be paid within 60 days following each date on which you prepare (or are legally required to prepare) your periodic tax returns. Royalty payments should be clearly marked as such and sent to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation at the address specified in Section 4, “Information about donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation.”

- • You provide a full refund of any money paid by a user who notifies you in writing (or by e-mail) within 30 days of receipt that s/he does not agree to the terms of the full Project Gutenberg™ License. You must require such a user to return or destroy all copies of the works possessed in a physical medium and discontinue all use of and all access to other copies of Project Gutenberg™ works.

- • You provide, in accordance with paragraph 1.F.3, a full refund of any money paid for a work or a replacement copy, if a defect in the electronic work is discovered and reported to you within 90 days of receipt of the work.

- • You comply with all other terms of this agreement for free distribution of Project Gutenberg™ works.

1.E.9. If you wish to charge a fee or distribute a Project Gutenberg™ electronic work or group of works on different terms than are set forth in this agreement, you must obtain permission in writing from the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the manager of the Project Gutenberg™ trademark. Contact the Foundation as set forth in Section 3 below.

1.F.

1.F.1. Project Gutenberg volunteers and employees expend considerable effort to identify, do copyright research on, transcribe and proofread works not protected by U.S. copyright law in creating the Project Gutenberg™ collection. Despite these efforts, Project Gutenberg™ electronic works, and the medium on which they may be stored, may contain “Defects,” such as, but not limited to, incomplete, inaccurate or corrupt data, transcription errors, a copyright or other intellectual property infringement, a defective or damaged disk or other medium, a computer virus, or computer codes that damage or cannot be read by your equipment.

1.F.2. LIMITED WARRANTY, DISCLAIMER OF DAMAGES - Except for the “Right of Replacement or Refund” described in paragraph 1.F.3, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the owner of the Project Gutenberg™ trademark, and any other party distributing a Project Gutenberg™ electronic work under this agreement, disclaim all liability to you for damages, costs and expenses, including legal fees. YOU AGREE THAT YOU HAVE NO REMEDIES FOR NEGLIGENCE, STRICT LIABILITY, BREACH OF WARRANTY OR BREACH OF CONTRACT EXCEPT THOSE PROVIDED IN PARAGRAPH 1.F.3. YOU AGREE THAT THE FOUNDATION, THE TRADEMARK OWNER, AND ANY DISTRIBUTOR UNDER THIS AGREEMENT WILL NOT BE LIABLE TO YOU FOR ACTUAL, DIRECT, INDIRECT, CONSEQUENTIAL, PUNITIVE OR INCIDENTAL DAMAGES EVEN IF YOU GIVE NOTICE OF THE POSSIBILITY OF SUCH DAMAGE.

1.F.3. LIMITED RIGHT OF REPLACEMENT OR REFUND - If you discover a defect in this electronic work within 90 days of receiving it, you can receive a refund of the money (if any) you paid for it by sending a written explanation to the person you received the work from. If you received the work on a physical medium, you must return the medium with your written explanation. The person or entity that provided you with the defective work may elect to provide a replacement copy in lieu of a refund. If you received the work electronically, the person or entity providing it to you may choose to give you a second opportunity to receive the work electronically in lieu of a refund. If the second copy is also defective, you may demand a refund in writing without further opportunities to fix the problem.

1.F.4. Except for the limited right of replacement or refund set forth in paragraph 1.F.3, this work is provided to you ‘AS-IS’, WITH NO OTHER WARRANTIES OF ANY KIND, EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO WARRANTIES OF MERCHANTABILITY OR FITNESS FOR ANY PURPOSE.

1.F.5. Some states do not allow disclaimers of certain implied warranties or the exclusion or limitation of certain types of damages. If any disclaimer or limitation set forth in this agreement violates the law of the state applicable to this agreement, the agreement shall be interpreted to make the maximum disclaimer or limitation permitted by the applicable state law. The invalidity or unenforceability of any provision of this agreement shall not void the remaining provisions.

1.F.6. INDEMNITY - You agree to indemnify and hold the Foundation, the trademark owner, any agent or employee of the Foundation, anyone providing copies of Project Gutenberg™ electronic works in accordance with this agreement, and any volunteers associated with the production, promotion and distribution of Project Gutenberg™ electronic works, harmless from all liability, costs and expenses, including legal fees, that arise directly or indirectly from any of the following which you do or cause to occur: (a) distribution of this or any Project Gutenberg work, (b) alteration, modification, or additions or deletions to any Project Gutenberg work, and (c) any Defect you cause.

Section 2. Information about the Mission of Project Gutenberg

Project Gutenberg is synonymous with the free distribution of electronic works in formats readable by the widest variety of computers including obsolete, old, middle-aged and new computers. It exists because of the efforts of hundreds of volunteers and donations from people in all walks of life.

Volunteers and financial support to provide volunteers with the assistance they need are critical to reaching Project Gutenberg’s goals and ensuring that the Project Gutenberg collection will remain freely available for generations to come. In 2001, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation was created to provide a secure and permanent future for Project Gutenberg and future generations. To learn more about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation and how your efforts and donations can help, see Sections 3 and 4 and the Foundation information page at www.gutenberg.org.

Section 3. Information about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

The Project Gutenberg Literary Archive Foundation is a non-profit 501(c)(3) educational corporation organized under the laws of the state of Mississippi and granted tax exempt status by the Internal Revenue Service. The Foundation’s EIN or federal tax identification number is 64-6221541. Contributions to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation are tax deductible to the full extent permitted by U.S. federal laws and your state’s laws.

The Foundation’s business office is located at 41 Watchung Plaza #516, Montclair NJ 07042, USA, +1 (862) 621-9288. Email contact links and up to date contact information can be found at the Foundation’s website and official page at www.gutenberg.org/contact

Section 4. Information about Donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

Project Gutenberg™ depends upon and cannot survive without widespread public support and donations to carry out its mission of increasing the number of public domain and licensed works that can be freely distributed in machine-readable form accessible by the widest array of equipment including outdated equipment. Many small donations ($1 to $5,000) are particularly important to maintaining tax exempt status with the IRS.

The Foundation is committed to complying with the laws regulating charities and charitable donations in all 50 states of the United States. Compliance requirements are not uniform and it takes a considerable effort, much paperwork and many fees to meet and keep up with these requirements. We do not solicit donations in locations where we have not received written confirmation of compliance. To SEND DONATIONS or determine the status of compliance for any particular state visit www.gutenberg.org/donate.

While we cannot and do not solicit contributions from states where we have not met the solicitation requirements, we know of no prohibition against accepting unsolicited donations from donors in such states who approach us with offers to donate.

International donations are gratefully accepted, but we cannot make any statements concerning tax treatment of donations received from outside the United States. U.S. laws alone swamp our small staff.

Please check the Project Gutenberg web pages for current donation methods and addresses. Donations are accepted in a number of other ways including checks, online payments and credit card donations. To donate, please visit: www.gutenberg.org/donate.

Section 5. General Information About Project Gutenberg electronic works

Professor Michael S. Hart was the originator of the Project Gutenberg concept of a library of electronic works that could be freely shared with anyone. For forty years, he produced and distributed Project Gutenberg eBooks with only a loose network of volunteer support.

Project Gutenberg eBooks are often created from several printed editions, all of which are confirmed as not protected by copyright in the U.S. unless a copyright notice is included. Thus, we do not necessarily keep eBooks in compliance with any particular paper edition.

Most people start at our website which has the main PG search facility: www.gutenberg.org.

This website includes information about Project Gutenberg, including how to make donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, how to help produce our new eBooks, and how to subscribe to our email newsletter to hear about new eBooks.

Table of Contents

KANTELE III

SISÄLLÄPITO:

THE FULL PROJECT GUTENBERG™ LICENSE