The Project Gutenberg eBook of Caxi Neljättä Kymmendä Satua

This eBook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg License included with this eBook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

Title: Caxi Neljättä Kymmendä Satua

Author: Henrik Achrenius

Release date: November 18, 2019 [eBook #60722]

Most recently updated: October 17, 2024

Language: Finnish

Other information and formats: www.gutenberg.org/ebooks/60722

Credits: Jari Koivisto

*** START OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK CAXI NELJÄTTÄ KYMMENDÄ SATUA ***

CAXI NELJÄTTTÄ KYMMENDÄ SATUA

Suomalaisiin Runohin Käätty Wuonna 1775.

Koonnut ja suomentanut

HENRIK ACHRENIUS

WASASA, 1777.

Pränd. Georg Wilhelm Londicerildä.

SISÄLLYS:

Lukialle. 1. Ylppiä Naacka ja Rijkinkukot. 2. Susi ja Lammas. 3. Coira, joca culjetti liha murua suusansa joen poicki. 4. Warpuinen ja Jänes. 5. Peura. 6. Korppi ja Kettu. 7. Nälkäiset Coirat. 8. Sammacko ja Härkä. 9. Haucka ja Kyhkyiset. 10. Ämmä, joka löysi tyhjän wijna astian ajellemasta. 11. Wuori synnyttäwä. 12. Susi ja Koira. 13. Meri Miehet. 14. Murahainen ja Kärwänen. 15. Matkamjehet ja Ryöwäri. 16. Kuningasta pyytäwäiset Sammakot. 17. Lehmä, Wuohi, Lammas ja Jalopeura. 18 Sammackoin puhet auringosta. 19. Susi ja Kurki. 20. Caxi Hiuxitoinda eli Paljas Päätä. 21. Parran saaneista Wuohista. 22. Kärmet ja Rauta. 23. Kettu ja Pucki. 24. Yxi Sutarista tullut Läkäri. 25. Hijri ja Sammacko. 26. Kärmet ja Talonpoika. 27. Caxi Wihamiestä. 28. Murahiset ja Heinä Sircka. 29. Wanha Jalopeura ja Kettu. 30. Yxi Wanha Mies. 31. Yxi Kissa. 32. Mies ja Waimo.

Lukialle

Täsä käsihis käsität,

Sadun muan saawuttelet:

Lue lujasti huwixes

Nijtä laula laadullensa;

Mutta muistele hywästi

Sitäkin sijnä siwusa,

Että cartat caunihisti

Aina aikana elämäs,

Wirhet saduisa sanotut

Taicka päälle tarkoitetut:

Aina myöskin ahkeroitze

Awuista aiwan hywistä;

Olla omana Jumalan

Ystäwänä ylimmäisen.

Sitte cuolet cunnialla

Ikäs ilolla lopetat,

Johon armon andakohon

Sulle suokohon Jumala!

Ensimmäinen Satu.

Ylppiä Naacka ja Rijkinkukot.

Kerran Naacka kelwotoinen

Lindu pahin parwesansa,

Ylöspaisunut pahasti

Yli säädyn ylppiäxi,

Näki sulgat suloisimmat

Höyhemet warsin walitut,

Jotka pulskat pudonnehet

Olit maahan mainittawat,

Lindu parwen parahimman,

Rikin-kukoin cupeelda:

Näitä corjia cokoisi

Isombia itzellensä,

Nijllä pulskaxi puetti

Coko raatonsa coristi.

Cohta erkani copea

Naacka parwesta pakeni,

Kucko parwen parahimman

Cansan caunihin sekahan,

Jonga keskellä käweli

Sasteli aiwan häwyttä;

Mutta linnut ljuckahimmat

Rijkin-Kukot cuuluisimmat,

Cohta waattehet waristit

Naakan paäldä nackaisiwat,

Cukin ottiwat omansa

Haikiasti haawottiwat,

Että parulla pakeni

Heistä erkani hewillä.

Tämän saunan saatuansa

Cowan ratki rangaistuxen,

Tahto paeta takaisin

Surulla tygö sukunsa;

Mutta suku surullisen

Cansa hyljäsi catalan,

Työnsi poijes tyköänsä

Sanoden näillä sanoilla;

Jos sinä tyhmä tytynyt

Olisit pukuhun omahan,

Etkä meitä ensinkänä

Ylöncatzonut catala,

Totta onnexes olisit

Warsin ilman waiwasutta

Cansa ilon caickinaisen

Ehdon perästä elänyt.

2.

Susi ja Lammas.

Susi suunsa cuiwudesa

Janosa juuri jalosa,

Wirran wierehen samoisi

Juoxi joen partahalle,

Cuhun Lammas curckuansa

Tuli cansa castamahan.

Susi yxin ylimmäxi

Lammas astu alemmaxi.

Sudella oli omana

Wielä tallella tapansa:

Murha mielesä macaisi

Oli tahto tappamahan:

Etzi syytä syngiätä

Aiwosansa ajatteli,

Päälle Lambahan lakian

Willan-candajan catalan.

Ensin sanowi äkisti

Kysywi kyllä wihasa:

Mixi turmelet minulda

Weden selkiän sewotat?

Lammas pelwolla peräti

Wastaisi wapisewainen:

Cuinga minä cultaiseni

Taidan tatroa wetesi?

Sieldä wesi wetäywi

Juoxewi tännä teräwä.

Cuuldua tämän totuden

wacaisimman wastauxen,

Susi suuttuwi enämmin

Sanowi wielä wihasa:

Cuuta on cuusi culunna

Sitte siirtynyt ohitze,

Cuin sinä paha sikiä

Pahan elkinen etana

Mua kiwasti kiroisit

Sadattelit sakeasti.

Lammas wastaisi wacainen

Ehkä pelwolla peräti:

Embä minä Emäsäni

Ollut silloin siennynnä.

Susi suuwesa wihasa

Sano juuri julmudesa:

Sen on tehnyt selkiästi

Sinun ilkiä isäsi,

Jonga tähden joutumalla

Costan cohtakin sinulle.

Sijnä samasa siwalsi

Willa miehen wickelästi,

Surmasi suunsa sisällä

Täytti, wahtan waillinaisen.

Satu semmonen sanottu

Nijtä taiten tarkottawi,

Jotka ehtiwät etua

Syytä juuri syngiätä.

Että caatansa catalan

Satimihin saadaxensa,

Ihmisen ilman wiatta

Lähimmäisen Leppejmmän.

3.

Coira, joca culjetti liha murua suusansa joen poicki.

Kerran Coira cohdattua

Liba murun murkinaxi,

Lähti uimahan uhea

Saalis suusa sutkimahan,

Weden wetelän ylitze

Poicki joen joutumalla:

Näki uidesa uhean

Warjonsa weden sisällä,

Luuli coiran cohdannensa,

Wiewän saalista samati,

Jota cahto cadehtien

Kyllä hädällä häristen

Tahto taamuta äkisti

Saada saalista sitäkin;

Mutta waiwanen waristi

Suustansa palan suloisen,

Ettei ollut ensinkänä

Syömistä syystä hywästä.

Nijn on ahneus alati

Peri juurin petollinen:

Jok' ei suowu ensinkänä

Tydy onnehen omahan,

Cadehtien cadottawi

Sengin wähäisen wälistä.

4.

Warpuinen ja Jänes.

Warpuinen warsin wacainen

Lindu pieni pijskuttawa

Kerran soimasi somasti

Jänes parkaista pahasti,

Joka huusi huikiasti

Waikiasti walitteli,

Cotkan courisa cowisa

Cujehisa cuolettajan:

Kysy kyllä pistäwillä

Näillä sanoilla saneli:

Mixes Jänes jätättänyt

Suurta surmasi paennut?

Sull on kewyet käpälöt

Liukas lijkundo alati.

Mutta warpuisen waratta

Puhuesa pulskiasti,

Tuli Haucka hawikosta

Kijätellen kijruhusti,

Joka puhuwan pusersi

Temmasi pilkan tekiän.

Jänes cohta jättämäsä

Heittämäsä hengiänsä,

Tästä lohkais lohdutuxen

Wijmme sanaxi sanowi:

Suu saatta suden ritahan

Kieli kärpän lautasehen:

Joka wasta waratoinna

Mua hätjysti häwäisit,

Astuit ansahan samahan

Waarahan warsin isohon,

Josa kiwasti kitiset

Itket ilman hyödytystä.

Satu andawi sanottu

Opetuxen oikasewi:

Ällös lyökö lyödyn mieldä

Cäytä täytetyn sydändä,

Jo se lyöty lyömätäckin

Täytetty täyttämätäckin

Coska waara cohtajawi

Lähimmäistäs lähestywi,

Silloin taitawi sinua

Cansa cohdata cowasti.

5.

Peura.

Peura kerran käydesänsä

Wesi lähteen lähesä,

(Cusa janonsa kipiän

Sammutti ylön sakean)

Pysäy juuri pyhästi

Camalasti catsomaha

Cuinga cuumotti cuwansa

Weden sileän sisäldä.

Cahtellesa caicki tyyni

Ihmetteli itziänsä:

Sano sarwensa hywäxi

Caunihixi caiketickin,

Mutta muutoin sääriänsä

Cowin hoikixi horisi.

Sitte äänen äkättyä

Mehtä miesten melkejmmän,

Hyppäs pelwosta hywästi

Juoxi aiwan aukiota,

Että jätti jälkehensä

Culkuhun cunnon perästä,

Ajajat aiwan äkisti

Coirat cansa caicki tyyni.

Aukon hywin hypättyä

Meni mehtähän isohon,

Cusa tarttu culkemasta

Sattu kijni sarwistansa,

Cusa coirat cohtasiwat

Saawuttiwat sarwillisen,

Rupesiwat ruhtomahan

Poijes hengiä häneldä.

Silloin Peura päällisexi

Sano curja cuoltesansa:

Oho! mua onnetoinda

Warsin waiwasta eläindä!

Wasta ymmärrän wacahan

Ilman haluta hawaitzen,

Että jalkani etusat

Jotka paapotin pahaxi,

Minun autit aikanansa

Ensi pelwosta pelastit;

Mutta sarwet sangen hywät

Mulda kijtetyt kiwasti,

Minun saatit satimehen

Surman surkian käsihin.

6.

Rorppi ja Kettu.

Korppi konttasi sisälle

Aukastusta ackunasta;

Sieldä se juuston siwalsi

Ulos culjetti uhean,

Jota sitten joutumalla

Ruma syömähän rupeisi,

Ladwasa puun lawian

Coko corkian petäjän.

Tämän juuston Teurastajan

Mustan warkahan mukoman,

Näki kettu käwelewä

Astuwa puun alati,

Jolle puhkeis puhumahan

Näillä sanoilla saneli:

O! sine Korppi corea

Lindu caunis caiketickin!

Sun on sulkasi suloiset

Höyhemes warsin walitut:

Olet caunis caswoildasi

Eikä ruma ruumihilda;

Jos sinä saattasit sanella

Suullas pulskasti puhua,

Tuskin löytysi lähees

Caldaistasi caunihinda.

Cohta Korppi puhumahan

Alotti aiwan äkisti,

Samalla suusta suloisen

Juuston waristi walitun,

Jonga Kettu joutumalla

Sitte suuhunsa siwalsi,

Sijtä hauckasi halulla

Ruhto caicki ruaxensa.

Korppi hämmästy corea

Huokais hulludens ylitze.

7.

Nälkäiset Coirat.

Näjt Coirat nälkäiset

Juoxewat joen siwua,

Ett' oli wedetty wetehen

Wuota uusi upotettu:

Tätä temmata ruaxi

Halasiwat hartaasti,

Jonga tähden joutumalla

Yxin mielin yrittiwät,

Wettä saamahan wähäxi

Lackimalla laittamahan;

Mutta eipä ensinnäkänä

Wesi wetelä wähennyt,

Eikä wielä ennätetty

Saada saalista käsihin,

Ennen cuin cupu repeisi

Wahta halkesi waratoin.

Nijn on aiwan awutoinen

Neuwo tyhmäjn tyheä.

Tyhmä aina ajatella

Saattawi kyllä sanoa:

Kädesä Kärppä pinosa

Pyri toista pyytämähän;

Mutta murhella näkewi

Hawaitzewi haikiasti,

Ett' on neuwo onnetoinen

Aiwan tyheä ajatus.

8.

Sammacko ja Härkä.

Kerran Sammacko käkesi

Nälä-kotti näkemähän,

Cuinga Härkä heinickota

Käweli nurmi ketoa,

Jota cahto cadehtien

Mieli wäärällä wäkehen.

Että cadehti catala

Mielesä pani pahaxi,

Ett' oli caunis caswannolda

Härkä coolda corea,

Jonga tähden joutumalla

Ilman cauwan cahtomatta,

Rungonsa ruman peräti

Pöllö pöyhisti isoxi;

Kysy sitte sikiöildä

Lausu poika laumallensa:

Olengo minä mitengä

Suurembi härjän sukua?

Pojat kielsiwät poristen

Toden tunnustit totisen.

Cohta Sammacko copea

Ijnnosansa ilkiäsä,

Raatonsa ratki wähäisen

Cohotti paljo cowemmin,

Lausu cansa lapsillensa

Nijncuin ennengin äkeä:

Totta lienen lijaxikin

Coolda härjän cokoinen

Pojat wastaisit wacaiset

Taasen todella todistit:

Sua Härkä suuremmaxi

Wielä näyttäwi wikewä.

Sammacko wihan wäesä

Wielä ylppiä yritti,

Näköänsä näyttämähän

Harjan caldaista catala,

Mutta halkesi mukoma

Sijnä caatu caswatesa,

Cuoli cummitellesansa.

Nijn on yxi ylppeillä

Auki cadotus alati.

9.

Haucka ja Kyhkyiset.

Kyhkyiset kyllä monasti

Aiwan sijpensä awulla,

Haukan hakewan edestä

Pahan kynsistä pakenit;

Mutta Haucka hakewainen

Ehtiwä elatustansa,

Oli wiekas wijmmeseldä

Suckela suunsa sisäldä:

Neuwon kexi kelwollisen

Cawalimman caiketickin,

Coska kysy kyhkysildä

Nijlle pulskasti puheli:

Mixi aikanne alati

Ikä päiwänne iloiset,

Murhen cansa muutteletta

Pelwon suurimman peräti?

Mixi raukat rakastatte

Elämätä edutoinda?

Jos te taiten tahtositta

Ottasitta omaxenna,

Minun ruman Ruhtinaxi

Cuningaxi cuulusaxi,

Totta teidän temmajaisin

Warjelisin wakaisesti,

Waarasta ilmi isosta

Wäkiwallasta wäleen.

Tämän pulskian puheen

Waicka warsin petollisen,

Kyhkyset uskoit uhean

Anqaraxi ajattelit:

Otit ikehen ilolla

Alle Haukan hallituxen.

Mutta Haucka hallituxen

Saatua wallan wacaisen,

Kyhkyisiä kynsillänsä

Curjia cowin curitti,

Nijtä nurmelle nucutti

Pani paki paistixensa.

Sitte kyhkynen siwiä

Yxi lausu lakiasti:

Mixi mielellä hywällä

Waaran wastahan otimme?

Syystä kyllä syngiästä

Nämät kärsimmä käräjät.

Ällös uskoko usejn

Caickia catzo hywäxi,

Ihmisiä ilman alla

Majlmasa matawia.

Moni on suusta suloinen

Liukas kjelen lijkunnolda,

Mutta petoxen peräti

Wilpin alati wlhaisen,

Syöstäwi sydämmestänsä

Sijrtäwi cohden sinua.

10.

Ämmä, joka löysi tyhjän wijna astian ajellemasta.

Kerran Ämmä ähkywäinen

Caatuwainen cakarahan

Löysi tynnyrin tyheän

Astian ajelemasta,

Josta lahja laskettuna

Wijna jo oli otettu,

Mutta jätetty jälelle

Sacka pohjahan samea,

Jonga sitten sisustata

Haisteli halun perästä,

Cansa puhkeis puhumhan

Näillä sanowi sanoilla:

Oho sjunattu sisusta

Haju suuresti suloinen!

Totta on wilja wikewä

Mahtanut olla makea,

Coska jäännöxet jämeät

Hajun andawat haluisen.

Satu näyttäwi sanottu

Eli muutoin muistuttawi,

Että kello kelwollinen

Äänestä warsin äkeä,

Cauwas cuuluwi cujille

Caunihisti cajajawi.

Hywät awut alitusti

Hywän saattawat sanoman:

Nijstä aina ahkeroitze.

Nijtä harjota halulla.

11.

Wuori synnyttäwä.

Wuoxi kerran kelwoxehen

Lapsen pijnahan lamau,

Josa äänsi äkeästi

Waikeasti walitteli:

Olikin suuri odotus

Majlmasa mainittawa,

Sitä nähdä sikiätä

Kyllä outoa kylisä;

Mutta lapsen laadullisen

Sijwo sikiän siahan,

Työnsi Hijren hiliaxensa.

Ennen nähtynä eläwän.

Nonella owat mokomat

Aiwan suuret aiwotuxet,

Jotka päätywät peräti

Raukeawat rapackohon.

12.

Susi ja Koira.

Koira lijaxi lihawa

Kijldäwä coko korea,

Susi suuri, nälkähinen,

Laiha, Lamasa olewa,

Tiellä yhten tuliwat

Waelsiwat wastatusten.

Ensin toistansa todella

Teräwästi terwehtit:

Sitte Susi surkeasti

Cohta koiralda kysywi:

Mistä täkän temmanumma

Olet karwan kaunihimman?

Mistä ruasta ruwennut

Sinä ljenet lihomahan?

Minä joka mjelestäni

Olen Sua Suckelambi,

Laskeun kowin lamahan

Nännyn nälkähän peräti.

Koira wastasi korea

Sano suullansa Sudelle:

Saatat sinäkin samati

Ehtiä sinun etuas,

Parahiten palwellesa

Herroja henqes perästä.

Susi tasen surkiasti

Kysywi kyllä halulla:

Cuinga olla cuuliainen

Paljon palwella pitäwi.

Koira cohta wastauxen

Tämän andawi anotun:

Että wartia wakainen

Olisit owen ohessa;

Että päiwällä peräti

Yöllä cansa caiketickin,

Caihtet kartanon hywästi

Estät waaran warkahista.

Tätä Susi suloisesti

Curja cuunteli ilolla,

Sekä sitttn siwiästi

Koiralle cohta sanowi:

Mixen minä mielelläni

Tätä caickia tekisi?

Totta palwelus parembi

Ombi keino kewiämbi,

Että asua alati

Katon alla kaunihisti,

Ruan syödä runsahimman

Ilman waiwata ilolla,

Cuin olla kulun nojasa

Alla Taiwahan alati,

Kärsiä kelpo wilua

Parahia packasia,

Lumi tuiskuja lujia

Sakeoita satehia,

Suulla tyvi tyheällä

Cansa wahtan wailinaisen.

Koira cuhtu culkemahan

Suden cansansa Catalan.

Coska käymähän käkesit

Alottelit astumahan,

Susi wielä wickelästi

Konna Koiralle sanowi:

Cuule Toweri totinen

Ylimmäinen ystäwäni!

Sinun kaulas karwatoina

Paljahana paistajawi:

Cuka carwat katkassunna?

Mistä tullut tuommosexi?

Koira esteli ensinnä

Ajo walhexi asian;

Mutta että edeskäsin

Suureni Suden kysymys,

Toden tunnusti totisen

Näillä sanowi sanoilla:

Että häijysti härisen

Olen willitty wihainen,

Nijn on kahlet kaulahani

Annettu aika tawasta,

Päiwä caudet kaunihisti

Makeasti maataxeni;

Mutta yöllä ylpiästi

Olen wartia wakainen:

Ehdon pääldä elatusta

Sitte siihen kannetahan,

Ruan caiken kaunihimman

Jämeöitä jäännöxiä,

Luita lujia peräti

Cansa leiwän kappaleita,

Mulle Herrat heittelewät

Parahiten Palkolliset.

Tule cansani Catala

Ota waari onnestasi!

Susi wihdoin wijmmeisexi

Sijhen wastasi wakainen:

Koe Koira kätihisi

Culje ilman kumppania:

Olkohon onni Sinulla

Hywät päiwät päätynehet:

Mulla wapaus walittu

Pyrkimättä pysyköhön.

Waick' on wahtani monasti

Suuret suoleni tyheät,

Nijn en kanna kahlehia

Kangioita kaulassani,

Enqä ole onnellissa

Sidottu Sinun tawallas.

13.

Meri Miehet.

Kerran mendyä Merelle

Lainehille laiwan cansa,

Meri mjehet melkiähän

Tulit ilmahan isohon:

Aallot alusta ajelit

Uhkasit upottamahan:

Miebet warasa wapisit

Kowin pelkäsit peräti,

Tulewansa tuonelahan,

Weden wetelän läpihte.

Mutta wäen wäkewästi

Sitä suuresti sureissa,

Tuuli tympeä tyweni

Ilma angara asettu,

Josta ilo joutumalla

Wäen sekahan wetäy.

Silloin hahden hallitzia

Pulska Miehille puheli:

Ei pidä pitkin surea

Eikä iloita isosti;

Sillä maja mailmassa

Tämä waiwanen waellus,

Ombi heicko hälywäinen

Mutos ilon ja murehen.

Coska onni oikasewi

Kätensä kelpo hywästi.

Silloin pitäwi surua

Olla walmis ottamahan;

Mutta tuldua murehen

Wastoin käymisen käsihin,

Olla toiwosa totisen

Kelwoxesti kärsiwäisen.

14.

Murahinen jn Kärwänen.

Kerran muan Murahinen

Sekä kärwänen kewiä,

Rikeneltä riisteliwät

Cahden kesken kamppaelit,

Cumpi heistä cuulusampi

Oli onnesta parempi.

Ensin kärwänen käkesi

Tällä lailla lausumahan:

Etpä taida ensinkänä

Wetäyä werraxeni.

Minä kirckohon kiwasti.

Culjen tunnolla hywällä,

Josa astun alttarille

Lentelen paikat parahat:

Menen hopusa howihin,

Linnahan ilmi isohon,

Cusa minä kuningahan

Laskeun pää laelle:

Waimo wäelle wäleen

Näpperöille Neitosille,

Annan suuta suckelasti

Makeasti maiskuttelen:

Empä minä ensinkänä

Tehe työtä työlähästi,

Mutta ruan runsahimman

Ehdon pääldä elatuxen,

Mulle onni oikasewi

Andawi hywin alati.

Warsingo sinä wagasti

Taidat raka Talonpoika

Näitä ehtiä etuja

Olla nijstä osallinen?

Murahinen mutamilla

Saatti wastata sanoilla:

Sekä kirkossa kiwasti

Että lijon Linnasakin,

Sua warsin wainotahan

Wihatahan wieckahasti.

Kyllä sanot sakeasti

Kerskajat kelpo hywästi,

Että culjet kuningasten,

Laskeut pää laelle,

Suuta cansa suckelasti

Antelet acka wäelle;

Mutta coska koreasti

Kesä cauden kempimällä

Minä ehdin elatusta

Walmistan talwen waroja,

Sinun sijwota peräti

Näen syöwäs syngiästi

Talckunat nurkan takana

Nijden päällä pärisewän.

Ettei työtä ensinkänä

Sulla ole otollista,

Nijn olet typi tyheä

Cansa caikesta kalusta:

Eipä maaten markat tule

Istuin iku hopeat.

Sijtä pulskasti puhelet

Kelwoxesti kerskaelet.

Jota joutasit häwyllä

Waiketa warsin wäleen.

Kyllä kerkiät kesällä

Puhumahan pulskiasti;

Mutta talwen tarjottua

Wilun ollessa wikewän

Suljet Susi surkiasti

Tukit turpposi äkisti,

Coska joudut kohmelohon

Tyhmä tyrmistyt wiluhun.

Silloin minä mielelläni

Ilman waarata isota,

Matelen maan sisähän

Hywän pesäni perille,

Ruan ärehen äkeän

Kesällä hywin kerätyn.

Ihmisen joka ilolla

Ahkeroitzewi alati,

Awuista aiwan jaloista

Tahi tawoista hywistä,

Caicki cahtowat hywäxi

Arwosa aina pitäwät;

Mutta jotka itsiänsä

Keywät kerskaten hywäxi,

Että sadansa etua

Cuultaxensa cunniata,

Kjelellänsä kijrehtiwät

Astuwat alle häpiän.

15.

Matkamjehet ja Ryöwäri.

Miestä caxi caunihisti

Tietä wakaista waelsit;

Yxi Pelkuri peräti

Toinen rohkia, rotewa.

Näitä wastahan waelsi

Cohden Ryöwäri cokewi,

Joka tahto tawarata

Puna rahoa pudisti,

Uhkais murhalla uhea

Tapon hastolla hakea.

Pelkuri hyppäs hywästi

Paki mehtähan pakeni;

Mutta rohkia rupesi

Mjehen lailla mjeckahansa,

Jonga pisti pikaisesti

Rynttäs Ryöwärin sisähän,

Että kaatu caiketickin

Culki Cuoleman majohin.

Cohta Pelkuri cokewi,

Tasen paosta takaisin:

Mjeli mjeckahan wetäy

Raudan temmasi teräwän,

Jolla pisti pikaisesti

Jjnolla warsin isolla,

Miestä ennen äkeästi

Surkeasti surmattua,

Sanowi cansa samalla

lailla lasketteli:

Minä costan cohdallensa

Yrityxen ylppejmmän,

Annan aiwotun pahimman

Palkan pahan tekiälle.

Rohkia sitte siwiä

Puhu pulska Pelkurille:

Mahdoit äsken, äkeästi

Samat sanoa sanasi,

Että ijntoni ison

Olis karkia kajonnut,

Cuunnellessa kumppalini

Sanat rohkiat sanowan,

Waicka muutoin wapisewa

Paha mehtähän pakenit.

Nyt jo pistä pikaisesti

Tunge tuppeben asehes,

Kjeles cansa kijrehesti

Sulkeo suusi sisähän:

Kyllä näyttänyt kykysi

Olet mjelest minulle;

Kyllä Mesi mjehullinen

Karhun caldainen peräti,

Olet onnen ohjatesa

Hywin käydesä kätehen;

Mutta waarasa wapiset

Jätät Jänexen tawalla.

16.

Kuningasta pyytäwäiset Sammakot.

Suku suuri Sammakoiden

Kelpo parwi kämpiwäisten,

Elit edusa hywäsä

Uheasti uiskentelit,

Aukosa wesi arosa

Laweasa lammikosa,

Josa cummasti kurisit

Huusit hullusti peräti,

Kuningasta cuulusata

Hajt kelpo haldiata,

Joka joukon juonellisen

Semmosen ylönsekawan

Pitäs pickusen kurisa

Laittas laju pelwon alle.

Tämä ääni etäälle

Cuulu Curcku Taiwahasen:

Josta pu pudotettihin

Lammickohon laskettihin,

Hakioille haldiaxi

Kuningaxi cuulusaxi.

Cohta cuin tämä Kuningas

Pölcky pötkähti wetehen,

Wahwa saawutti wapistus:

Alammaiset aiwan huonot,

Päänsä pelwolla peräti

Weden sisälle wetiwät,

Josa kurjat cuunteliwat,

Kyllä hetken kyyristelit.

Wihdoin yxi wijsahasti

Hiljaxensa hiwutteli

Päänsä poijes peitonalda

Silmänsä weden sisaldä,

Cahto caikella halulla

Kuningasta kurkisteli,

Jonqa coska cokonansa

Näki sekä semmoisexi,

Cohta toisetkin cokoisi

Huusi caicki cahtomahan.

Cuin oli pelko peräti

Heistä poijes pojkennunna,

Parwi parahin cokou

Pölkyn äärehen äkisti,

Sitä haukuit haikiasti

Ylön häijysti häwäisit:

Wielä myöskin wickelästi

Wasta waikustit paremmin,

Että Taiwas taitawamman

Andaisi awullisemman,

Herran heille haldiaxi

Kuningaxi culjetaisi.

Cohta heille heitettihin

Armotoinen annettihin,

Coska ruman Ruhtinaxi

Wesi-kärmehen käsitit,

Joka hackais hampailla

Curjia kowin kuritti,

Että annoit alttihixi

Heitit henqensä peräti.

Cuka taisi Kuningahan

Pahan käsistä paeta?

Suru suurexi casoisi

Wapistus warsin isoxi.

Cuitenni kurjat lähetit

Saatit sanan Taiwahalle,

Että ehtisi awuxi

Heitä auttasi hädäsä;

Mutta saiwat murhellisen

Warsin tämän wastauxen:

Että hywän hylkäsiwät

Curja joucko Kuningahan

Kärsiköhöt kelwoxesti

Paitzi hetken helpotusta,

Pahan paljoa curia

Ansaittua armotoinda.

Opi tästä onnehesi

Sinä tyhmä tytymähan.

Tahto Taiwahan parahin

Sulle olkohon suloinen;

Älä sodi sokeasti

Sitä wastahan wakaista;

Mutoin murhella hawaitzet

Wari otat wahingolla,

Että peräti petetty

Olet aiwan onnetoinen.

17.

Lehmä, Wuohi, Lammas ja Jalopeura.

Kerran Lehmä kelwollinen,

Wuohi ja Lammas lakea,

Jalopeuran peljättäwän

Cansa cauhian eläwän

Menit mehtähän isohon

Warsin cauwas warwickohon,

Pydyxiä pitämähän

Salihia sauttamahan:

Siellä cohta cohtasiwat

Peuran kelwoxen käsitit,

Jota, coska joutumalla

Saalista sanqen isoa,

Jalopeura jakamahan

Ruma kumppali rupesi,

Toisille coko todella

Sanowi näillä sanoilla:

Otan osan ensimmäisen

Suuren suhtehen nimeni:

Toisen osan totisesti

Pidän cansa caunihisti,

Ett' on woima woittamatoin

Cunto cuuluisa minulla:

Wielä cohta colmannengin

Otan osan itelleni,

Sijhen suoleni sulawat

Wahta waativi minua:

Neljäs osa nähtäwästi

Sekin seuravi minua,

Muutoin mustelmat usiat

Hawat cowat haisewaiset,

Teitä cohta cohtajawat

Täsä paickasa pahasti.

Yxin otti osaxensa

Coko Saalihin cokoisi.

Opi oiki wälttämähän

Caunihisti carttamahan

Suuren seuroja Imeisen

Corkiamman kolinoita.

18.

Sammackoin puhet auringosta.

Kerran auringon ajatus

Oli wainoa walita,

Jota peljästyit peräti

Sammakot sangen isosti,

Äänen äkeän lähetit

Yli Tähtejn teräwän.

Cohta sjellä kysyttihin

Wastausta wadittihin,

Mistä systä syngiästä

Cuinga paljosta pahasta,

Tuli waikia walitus

Pelko kauhia kasoisi?

Sijhen wastawi Wakainen

Yxi Sammacko sanowi:

Coska auringo alati

Ypi yxin ollesansa,

Caicki lammikot lawiat

Cuumudella cuiwajawi,

Että meidän männicköhön

Cuolla cuiwalle piteä,

Cuinga paljoa pahembi

Sitte on paistet olewa,

Cuin on lapsia latonut,

Sikiöitä sijttänynnä.

Se on oppi otettawa

Tästä samasta sadusta:

Wanhemmat aina wakaiset

Sijtäwät sijwo sikiät;

Mutta pahat pahendawat

Lapsi laumansa peräti,

Että ehdolla eläwät

Ilkeydesä isänsä.

19.

Susi ja Kurki.

Susi suuresa hädäsä

Oli kerran kelwoxesa,

Cuin ei poijes curkustansa

Taitanut luuta lumoa,

Joka sinne joutununna

Oli syödesä sywälle;

Lahjat lujimmat lupaisi

Tarjosi palkan parahan,

Sille joka jongun neuwon

Awun andaisi parahan;

Mutta caicki kauhiasti

Sitä pelkäsit petoa.

Wijmein Kurki wickelästi

Pisti kaulansa pisimmän,

Suden suurehen kitahan

Kaulahan Pedon kawalan,

(Jonga ensin joutumalla

Wannotti warsin hywäxi

Ettei eläisi pahasti

Surma temppuja tekisi)

Wian kaulasta karisti

Pahan hywäxi paransi.

Wielä Kurki wijmeisexi

Paisti palckansa Sudelda;

Mutta Susi suurudella

Sano sanqen rohkiasti:

Kijtä että kidastani

Pääsit Kurki kurkustani,

Etten pulskasti puraissut

Sinun Päätäs pehmittänyt:

Sijhen tydy Tytymätöin

Sijn on palkasi paraten.

Todella wanhat wakaiset

Sanan laskuja sanowat:

Paljon retkiä pahalla

Ombi Juoma jorolla;

Ken pahan tawat sano

Se Taiwan tähdet luko

Meren allot arwoapi.

20.

Caxi Hiuxitoinda eli Paljas Päätä.

Kerran tietä käwelewä

Miesi maalla matkustawa,

Jolda Hiuxer hiwunehet

Oli poijes poikennehet

Löysi kamman kaunihimman

Pulskan tielle pudonnehen.

Tämän onnensa osotti

Kiljahdellen kijrehesti,

Toiselle, joka tulowi

Toista tjetä, Towerille,

Jonga kallo kaljamana

Oli cansa karwatoinna:

Sille pulskasti puheli

Sanowi näillä sanoilla:

Olis onni oikassunna

Meille calun kaunihimman,

Mutt' on haiwale haossa

puutos tullunna tukasta;

Sitä paljon papottiwat

Paniwat cowin pahaxi,

Saalihin sijnä samassa

Poijes wiskasit wihassa.

Nijnpä toiwo totisesti

Ajatus aiwan täperä,

Monen turhaxi tulewi

Käypi warsin wastuxexi.

21.

Parran saaneista Wuohista.

Coska Wuohet woittanunna

Oliwat armon anotun,

Panna parta leuwallensa

Kaunis kaulansa etehen,

Sitä Pukit puuttumata

Cowin pahaxi paniwat,

Että edun parahimman

Heildä Cunnian tukistit.

Mutta Taata Taiwahinen

Sano pulskia Pukeille:

Saatte sallia todella

Kärsiä kelpo hywästi,

Että waimonne walitut

Puolisonne pulskejmmat,

Parran kandawat parahan

Miesten caldaisen camalan,

Coska ei he ensinkänä

Sinä ilmoissa ikänä,

Taida urosten tawoissa

Wetäyä werraxenna.

Joka pulskasta pugusta

Caswannosta caunihista,

Toimen päättawi totisen

Awut hywät arwoapi,

Se on peräti petetty

Saatu sangohin pahoin.

22.

Kärmet ja Rauta.

Kerran kärmet kämpinynnä

Oli Pajahan osannut,

Josa haki halun cansa

Ehti hengen elatusta.

Wiimein Wijlahan purasi

Rautahan ratki cowahan,

Joka äänsi äkeästi

Sanowi näillä sanoilla:

Mua hullu hukuttawas

Luulit purresas lujasti,

Mutta koskeisa kowahan

Hampahasi hawottelit:

Ällös eneä yritä

Mjeltä minuhun pitäö,

Joka kyllä joutumalla

Ilman armota alati,

Teen lastut teräxistä

Raatelen raudat parahat.

Satu semmoinen sanottu

Tämän opin oikasewi:

Aina pakene pahoja

Ihmisiä ilkeöitä.

Älä painele paremman

Cansa karttua wetäö,

Ettet waarahan wajoa

Astusi alle häpiän.

23.

Kettu ja pucki.

Kettu kerran käydesänsä

Waicko juuri juostesansa,

Warisi warsin äkisti

Kaiwon sisälle katoisi,

Jost' ei ylös yxinänsä

Jaxanut jalo hypätä.

Sinne paras parrallinen

Pucki pulskia peräti,

Juoxi juoman tarpehesa

Wettä saamahan samoisi,

Puheli pudonnehelle

Ketulda cohta kysywi:

Ongo täsä ollengana

Hywin wettä ja hyweä?

Willa-händä wijsahasti

Wastaisi warsin jalosti:

Weljeni! wettä suloista

Tääl on kyllä kysymätä.

Olen juonunna jotakin

Apu lailla lackinunna,

Wielä cuitenni kupuni

Aina anowi enämmän:

Sijrrystä pian Sinäkin

Tänne Weickoni wetäy.

Cohta itzensä ilolla

Pucki kaiwohon pudotti;

Mutta kettu kewiästi

Pukin sarwihin samoisi,

Nijden pääldä päällisexi

Ulos hyppäsi hywästi,

Jätti Curjan cuolemahan

Kaiwon sisälle Catalan.

Älä Sinun etuasi

Toisen pahalla paranna.

Jos Sinä joudut johonni

Waarahan warsin isohon,

Älä itzes ilkiästi

Sijnä käytä ketun lailla,

Mutta auta ahkerasti

Kuolewaista Cumppanias.

Armottomuden alati

Armottowat ansaitzewat.

24.

Yxi Sutarista tullut Läkäri.

Että nälkä nähtäwästi

Ahdisti aiwan cowasti,

Suuttu Sutari mukoma

Kelwotoin kengän tekiä,

Tuohon työhönsä tylyhyn

Alati awuttomahan,

Caicki nahat, naskalimet

Piki pallit parahimmat,

Kaawat, pihalle karisti

Lestat louckohon lähetti;

Teki itzensä isoxi

Walehteli wakaisexi,

Läkitysten Laittajaxi

Totisexi Tohtorixi,

Sano konna saattawansa

Tehdä kyllä teräwästi

Pulweria pulskiata

Läickywätä läkitystä,

Joka tuskat tuimimmatkin

Woittawi myrkyngin woiman.

Mutta tauti tarttuwainen

Sairaus sanqen kowasti

Lahestywi Läkäriä

Tätä awun tekiätä

Sysäjäwi syrjällensä

Cohta Pahnojn panewi.

Silloin culkewi Kuningas

Tulowi hänen tygönsä,

Pian wettä pikarilla

Tuoda käskewi tupahan,

Johon pulwerin pudisti

Pani pahan läkityxen

Tehdyn kengän tekiäldä

Suuttunelda Sutarilda,

Sijhen myrckyä sekahan

Oli cansa kaatawana,

Pani palkan parahimman

Wierehen wesi pikarin,

Käski Sairahan sanotun

Ulos juoda julkeasti.

Mutta Sairas sangen cowin

Sitä pelkäsi peräti;

Hylkäsi hywän pikarin

Ynnä palkan parahimman;

Tunnusti cansa Catala

Pelwosansa päällisen,

Ett' on tullut Tohtorixi

Läkärixi lähtenynnä,

Nijncuin tyhmä, taitamatoin

Cansan Pettäjä peräti;

Ettei ymmärrä enämmin

Läkitysten luonnon päälle,

Kuin Lammas latinan päälle

Aasi tansin taitawimman,

Kuin Hijri Hewoisen päälle

Koira cuutaman miehen.

Silloin cuhtuwi Kuningas

Kaupungin Cansan cokohon,

Sille pulskasti puheli

Sano sangen leppiästi:

Kuinga te terweydenne

Heikon hengenne peräti,

Sille kärsitte käsihin

Uskotta kyllä usejn,

Jonga ej Teille tekemät

Kengät känä kelwanneet?

Kuinga Päänne pelastawi

Taudin alda auttelewi,

Jok' ei kylläxi kyenny

Jaxanunna Jalkojanne,

Puoskaroida puutoxesa

Kelpo kengisä piteä?

Suuri on Teillä sokeus

Pjeni perähän ajatus!

Nijn on alati ajatus

Cansan Tyhmä ja typerä:

Eipä warsin wakaisutta

Sijnä ole ollengana.

25.

Hijri ja Sammacko.

Kerran Hijri herkullisen

Anto ison aterian;

Sano silloin Sammakolle

Tällä lailla lesketteli:

Tule minun tupahani

Astu asun siahani

Ruan äärehen äkeän

Warsin hywin walmistetun;

Kyllä mulla kypsynyttä

Ombi ehdolta eloa,

Joskon watassa waron

Olis ontta Suolikossa!

Coska Sammacko kokenut

Oli syödä syngiästi,

Cahto kyllä karsahasti

Cadet silmillä Catala,

Hijren herckuja hywiä

Edullista elämätä,

Ajatteli aiwosansa

Päätti tyly tykönänsä,

Surman cautta surkejmman

Saada hengiä häneldä:

Kijtti cuitenni kiwasti

Ruan edestä äkeän,

Cuhtu cansa cawalasti

Hijren hiljasen tykönsä,

Sano: Weli saattanetko

Tulla turkanen tyköni,

Joka asun kannen alla

Weden wetelän sisällä;

Cahtomahan Catalata

Elämätä edutoinda:

Pidä ruat pickaraiset

Herkut heikommat hywänä!

Mutta ettet exyxihin

Weden alla wetäyisi,

Tahdon minä taittawasti

Langan kansa caunihisti.

Sinun jalkasi sitoa

Kijni minun kinttuhuni,

Wiedä hywän wierahani

Sillä tawalla talohon.

Hijri suostu suloisihin

Näihin Sammakon sanohin.

Coska langa laitettuna

Oli solmettu somasti,

Hyppäs Sammacko hywästi

Kouttas coko konkelosti,

Weti ansansa wetehen

Hijri raukan rapackohon,

Joka coska joutunehen

Näki Curja Cuolemansa,

Wesi kaulasa Catala

Wielä sano Sammakolle:

Kyllä löytywi kylässä

Wielä maalla matkustawi,

Joka sinun siwottonat

Konnan juones kostajawi.

Cuin oli hetki culunut

Yxi tijma tipahtanut,

Näki Lintu nälkähinen

Haucka hallulla hawaitzi.

Että elosta erennyt

Hijri cuollut culjeskeli,

Weden seljäsä sekawan

Caiketickin kalwon alla,

Jota taamusi tawalla

Iski isolla ilolla,

Sijnä Sammacko samasa

Wedestä ylös wetäy,

Jotka joudutti molemmat

Surma suuhunsa sukaisi.

Nijn on maja Mailmasa

Wirhi täynnä wieckautta;

Mutta lopun murhellisen

Wijmein wiekaus näkewi.

26.

Kärmet ja Talonpoika.

Yxi ilkeä Imeinen

Kissastunut kijttämätöin,

Wäkewästi werratahan

Kämpiwähan kärmehesen,

Josta Satu sanottawa

Tämä pulskasti puhuwi:

Yxi maita matkustawa

Taitawainen Talonpoika,

Kerran kärmehen tapasi

Madon Maata kalwawaisen,

Joka packasen parahan

Kylmän kynsisä cowimman,

Oli typi tyrmistynyt

Cokonansa kontistunut:

Tämän ylös temmajawi

Pani Polonen powehen,

Että siellä entisellen

Olis wirhi wirkistynyt.

Coska Kärmet kelwoxesti

Oli konna kostununna,

Cohta pisti pikaisesti

Hackas myrcky hampajlla,

Tätä hywin Tekiätä

Auttajata armollista,

Että culki Cuollon tielle

Tuli Tuonen wierahaxi.

27.

Caxi Wihamiestä.

Caxi jotka cauhiasti

Riettahasti rijteliwät.

Olit mennynnä merelle

Aluxehen astununna:

Yxi keulassa kähisi

Toinen toruwi perässä:

Ilma ikeä kasoisi

Tuli tuuli tuimimmaxi,

Joka alusta alati

Uhkasi upottamahan.

Silloin se joka perässä

Oli kajutin katolla,

Kysy hahden haldialda,

Ison Paatin Isänäldä:

Cumman puolen culkewasta

Ajattelet aluxesta,

Ensin syöstywän sywähän

Meren pohjahan menewan?

Kippari wastais wakainen

Sano hahden hallitzia:

Keula keickuwa enissä

Aallon sisähän ajaxen.

Siihen sanowi sanottu

Sama ilkeä imeinen:

Nyt minä mieli hywällä

Culjen Cuoleman majahan,

Että edellä menewi

Wastakynttä waeldawi,

Wieckahin wiholliseni

Rietas rijta kumpalini.

Nijn on ihmisen isoxi

Paha Sisu paisununna,

Ettei huoli ensinkänä

Pidä pienindä lukua

Sielun onnesta omasta

Wahingosta waikiasta,

Saati toisen totisesti

Joll' on wirhisti wihoa

Satimehen sattajawi

Alle waiwan ja wahingon.

28.

Murahiset ja Heinä Sircka.

Talwen tuldua tasaisen

Wilun saatua wikewän,

Murahis joucko mukoma

Kusiaiset cuiwasiwat,

Suloisia suuruxia

Warsin wahwoja jywiä,

Jotka cowin costunehet

Olit caicki castununna.

Tämän näki nälkähinen

Sircka sixehen lautainen

Joka ruasta rukoili

Ano heildä apprackata.

Mutta cohta Murahiset

Silloin Sirkalda kysywät:

Mitä olet onnetoinen

Tehnyt kelwotoin kesällä

Mahdoit kesällä kerätä

Talwen warat walmistella.

Sircka wastaisi Siweä

Lausu laillansa katala:

Eipä sijhen ensinkänä

Meidän joucko joutanunna;

Minun aikani alati

Culu päiwäni peräti,

Weisatesa wäkewästi

Somaisesti soitellesa.

Cuulttua Curjan puheen

Tämän wahwan wastauxen

Murahiset muutamilla

Wielä sanowat sanoilla:

Somaisesti soittamahan,

Nijn nyt hyppeä hywästi

Tansoa talwen ajalla.

Joka laiska Lauwandaina

Se on musta Sunundaina:

Jok' ei lijku liuckahasti

Elon aikana alati,

Sitä nälkä nähtäwästi

Cowat sanat cohtajawat.

29.

Wanha Jalopeura ja Kettu.

Oli ikähän isohon

Jalopeura jaxanunna;

Mutta coska cokonansa

Cunto kehnoxi käkesi,

Ettei hengen elatusta

Tainnut tarpexi tawata,

Nijn on pannut pahnoinsa

Maata majansa sisälle,

Siellä itzensä isosti

Sano sangen sairahaxi,

Ett' olis caicki eläwät

Sauttanut sangen äkisti,

Jotka händä hädäsänsä

Alla taudin angarimman,

Juoxit joukosa isosa

Caiketickin cahtomahan.

Tämä neuwo Nälkähistä

Awitti aiwan hywästi:

Caicki jotka cahtomahan

Tuota luolahan tuliwat,

Sjellä supi surmattihin

Jalopeuralda jalosti.

Wihdoin Kettu wieckahasti

Tuli cansa cawalasti,

Luikahti luolan owelle

Mutt' ei sijrtynyt sisälle.

Jalopeura jaxamatoin

Cohta ketulda kysywi:

Minqä tähden teräwästi

Et sinä tule sisälle,

Mua cowin murhellista

Catalata cahtomahan?

Kettu wastaisi kewiä

Sano sangen wijsahasti:

Sitä, minä silmilläni

Cahton pelwolla peräti,

Että jäljet jämejmmät

Astelet aiwan usiat,

Sinne wiettäwät sisälle

Mutt' et ulos ensinkänä.

Sijtä paikasta palaisi

Kettu käweli kåtihin.

Nijn yxi ymmärtäwäinen

Taitawi tarcka Imeinen,

Waaran wältteä wälistä

Aina paeta pahoa.

30.

Yxi Wanha Mies.

Äiä isohon ikähän

Warsin wanhaxi elänyt,

Kerran mehtähän käweli

Tallusteli takalohon,

Poltto puita hakemahan

Padan alle pandawia.

Coska oli coonnunna

Takan tasaisen latonut,

Cohden cokewi kåtoa

Cuorman cansa culjeskella;

Mutta wäsymys wälillä

Cowa cohtasi wapistus,

Että pu-cuorman pudotti

Risu takan tanterelle,

Ite istumen parahan

Sautti sammal mättähäälle

Josa coska cokonansa

Astu mielehen ajatus,

Cuinga isosa ijäsä

Käypi kehnoxi peräti,

Ettei jaxa ensinkänä

Ehtiä elatustansa,

Nijn sitä sijnä isosti

Totisesti toiwottapi.

Että Tuoni jo tulisi

Culkis Cuolema pianni,

Joka waiwat waikejmmat

Päiwät päättäisi pahimmat.

Cuolema cuuli äkisti

Äijän huonon huokauxet,

Astu askelet teräwät

Tuohon paickahan tulikin:

Kysy kyllä kijrehesti

Äijä Paralda äkeä:

Mitästä sinä minusta

Tahdot Curja Cuolemasta?

Wanha wapisi enämmin

Peljästy cowin peräti,

Catu caikella tawalla

Cuolemansa cutzumista,

Sano sangen teräwästi,

Wastaisi warsin äkisti:

Ilman istun itexeni

En minä tahdo mitään,

Anon awun andajata

Sitä Curja cuulustelen,

Joka tackani tasaisen

Olkapäille ojentaisi.

Sijnä samassa siwalsi

Takan tasen hartioille,

Lähti juuri juoxemahan

Kåtoa cohden cowasti,

Eikä rohjennut enämbi

Totisesti tohtinunna,

Silmiä siwulle sijrtä

Tahi cahtoa takaisin.

Nijn on iså ihmisillä

Cuoleman pelko peräti.

Waicka waiwat waikiaxi

Ijän cansa caswajawat,

Cuitenni Curjat pitäwät

Waicka warsin camalasti,

Elämänsä edulissa

Heikon hengensä hywänä.

31.

Yxi Kissa.

Kerran Kissa kiiwennynnä

Oli Pajahan osannut,

Siellä Wijlan wieckahimman

Raudan raswaisen tapasi,

Jota joutu nuolemahan

Kielen cansa kijrehesti.

Coska kjelestä kipinät

Weri wijlahan wetäy,

Kissa isosti iloitzi

Mieli hywästä hyrisi,

Luuli wijlasta lujasta

Weren ulos wetäywän,

Jonqa tähden joutumalla

Sitä nuoli, sijhen asti

Että kieli kipeneixi

Caicki culu ja catoisi.

Satu sangen selkiästi

Ihmisille ilmoittawi,

Cuinga peräti petetyt

Owat ahnehet alati:

Cuinga waaran walmistawat

Itellensä ilkejmmän.

32.

Mies ja Waimo.

Yxi julki Jumalinen

Waimo wijsas ja wakainen,

Näki pulskan Puolisonsa

Miehen suuresti surewan,

Wahingota waikiata

Heitä cowin cohdannutta,

Jonga tähden teräwästi

Waimo warsin wijsahasti

Sano lohdutus sanoja

Äijällensä äkeöitä,

Käski suuttua suruhun

Murhen cauwas carkotella.

Ettei Miesi ensinkänä

Tuota todella totellut,

Mutta murehti isosti

Walwo yöllä waikiasti,

Walwo aamun aljettua

Päiwän coittaisa corean,

Rupeisi cowin rumasti

Huutamahan huikeasti,

Wesi silmistä sirisi

Itku isoxi eneni.

Miesi cohta mjelesänsä

Tuota Curja cummastuwi,

Surulla kyllä kysywi

Waimolda warsin äkisti,

Mitä itkewi isosti

Pahoin parkuwi Catala?

Waimo wastaisi wakanen

Ehkä esteli ensinnä:

Mua cowin murhellinen

Sautti unesa sanoma,

Että Luoja Luotuitten

Suuri, julkinen Jumala,

Oli Taiwahan talosta

Cuollon tjetä culkenunna,

Että Joucko Engelitten

Parwi Pyhäin parahin,

Sitä suuresti surewat

Warsin cowin walittawat.

Cuulttua unen uhean

Waimon suuren walituxen

Puhkeis Miesi puhumahan

Näillä sanowi sanoilla:

Etkö sitä sixehensä

Hullu huomaitse totutta,

Ettei taida ensinkänä

Sinä ilmoissa ikänä,

Suuri Taiwasten Tekiä

Ijancaickinen Isämme,

Cuollon tjetä culjeskella

Tulla tuonelle omaxi?

Cuinga cuolla cuolematoin

Saattawi Julki Jumala?

Sijhen Waimo wastajawi

Sangen jalosti sanowi:

Coskas tiedät cohdallensa

Asian aiwan totisen,

Mixi suret surkeasti

Warsin tyhmästi walitat?

Nijncuin ei enää eläisi

Eikä olis ollenkana,

Jumalata Julkeata

Auttajata armollista,

Joka pahan palkitzewi

Cowan onnen cohtajawi?

*** END OF THE PROJECT GUTENBERG EBOOK CAXI NELJÄTTÄ KYMMENDÄ SATUA ***

Updated editions will replace the previous one—the old editions will be renamed.

Creating the works from print editions not protected by U.S. copyright law means that no one owns a United States copyright in these works, so the Foundation (and you!) can copy and distribute it in the United States without permission and without paying copyright royalties. Special rules, set forth in the General Terms of Use part of this license, apply to copying and distributing Project Gutenberg™ electronic works to protect the PROJECT GUTENBERG™ concept and trademark. Project Gutenberg is a registered trademark, and may not be used if you charge for an eBook, except by following the terms of the trademark license, including paying royalties for use of the Project Gutenberg trademark. If you do not charge anything for copies of this eBook, complying with the trademark license is very easy. You may use this eBook for nearly any purpose such as creation of derivative works, reports, performances and research. Project Gutenberg eBooks may be modified and printed and given away—you may do practically ANYTHING in the United States with eBooks not protected by U.S. copyright law. Redistribution is subject to the trademark license, especially commercial redistribution.

START: FULL LICENSE

THE FULL PROJECT GUTENBERG™ LICENSE

PLEASE READ THIS BEFORE YOU DISTRIBUTE OR USE THIS WORK

To protect the Project Gutenberg™ mission of promoting the free distribution of electronic works, by using or distributing this work (or any other work associated in any way with the phrase “Project Gutenberg”), you agree to comply with all the terms of the Full Project Gutenberg License available with this file or online at www.gutenberg.org/license.

Section 1. General Terms of Use and Redistributing Project Gutenberg electronic works

1.A. By reading or using any part of this Project Gutenberg electronic work, you indicate that you have read, understand, agree to and accept all the terms of this license and intellectual property (trademark/copyright) agreement. If you do not agree to abide by all the terms of this agreement, you must cease using and return or destroy all copies of Project Gutenberg electronic works in your possession. If you paid a fee for obtaining a copy of or access to a Project Gutenberg electronic work and you do not agree to be bound by the terms of this agreement, you may obtain a refund from the person or entity to whom you paid the fee as set forth in paragraph 1.E.8.

1.B. “Project Gutenberg” is a registered trademark. It may only be used on or associated in any way with an electronic work by people who agree to be bound by the terms of this agreement. There are a few things that you can do with most Project Gutenberg electronic works even without complying with the full terms of this agreement. See paragraph 1.C below. There are a lot of things you can do with Project Gutenberg electronic works if you follow the terms of this agreement and help preserve free future access to Project Gutenberg electronic works. See paragraph 1.E below.

1.C. The Project Gutenberg Literary Archive Foundation (“the Foundation” or PGLAF), owns a compilation copyright in the collection of Project Gutenberg electronic works. Nearly all the individual works in the collection are in the public domain in the United States. If an individual work is unprotected by copyright law in the United States and you are located in the United States, we do not claim a right to prevent you from copying, distributing, performing, displaying or creating derivative works based on the work as long as all references to Project Gutenberg are removed. Of course, we hope that you will support the Project Gutenberg mission of promoting free access to electronic works by freely sharing Project Gutenberg works in compliance with the terms of this agreement for keeping the Project Gutenberg name associated with the work. You can easily comply with the terms of this agreement by keeping this work in the same format with its attached full Project Gutenberg License when you share it without charge with others.

1.D. The copyright laws of the place where you are located also govern what you can do with this work. Copyright laws in most countries are in a constant state of change. If you are outside the United States, check the laws of your country in addition to the terms of this agreement before downloading, copying, displaying, performing, distributing or creating derivative works based on this work or any other Project Gutenberg work. The Foundation makes no representations concerning the copyright status of any work in any country other than the United States.

1.E. Unless you have removed all references to Project Gutenberg:

1.E.1. The following sentence, with active links to, or other immediate access to, the full Project Gutenberg License must appear prominently whenever any copy of a Project Gutenberg work (any work on which the phrase “Project Gutenberg” appears, or with which the phrase “Project Gutenberg” is associated) is accessed, displayed, performed, viewed, copied or distributed:

This eBook is for the use of anyone anywhere in the United States and most other parts of the world at no cost and with almost no restrictions whatsoever. You may copy it, give it away or re-use it under the terms of the Project Gutenberg™ License included with this eBook or online at www.gutenberg.org. If you are not located in the United States, you will have to check the laws of the country where you are located before using this eBook.

1.E.2. If an individual Project Gutenberg electronic work is derived from texts not protected by U.S. copyright law (does not contain a notice indicating that it is posted with permission of the copyright holder), the work can be copied and distributed to anyone in the United States without paying any fees or charges. If you are redistributing or providing access to a work with the phrase “Project Gutenberg” associated with or appearing on the work, you must comply either with the requirements of paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 or obtain permission for the use of the work and the Project Gutenberg trademark as set forth in paragraphs 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.3. If an individual Project Gutenberg electronic work is posted with the permission of the copyright holder, your use and distribution must comply with both paragraphs 1.E.1 through 1.E.7 and any additional terms imposed by the copyright holder. Additional terms will be linked to the Project Gutenberg License for all works posted with the permission of the copyright holder found at the beginning of this work.

1.E.4. Do not unlink or detach or remove the full Project Gutenberg License terms from this work, or any files containing a part of this work or any other work associated with Project Gutenberg.

1.E.5. Do not copy, display, perform, distribute or redistribute this electronic work, or any part of this electronic work, without prominently displaying the sentence set forth in paragraph 1.E.1 with active links or immediate access to the full terms of the Project Gutenberg License.

1.E.6. You may convert to and distribute this work in any binary, compressed, marked up, nonproprietary or proprietary form, including any word processing or hypertext form. However, if you provide access to or distribute copies of a Project Gutenberg work in a format other than “Plain Vanilla ASCII” or other format used in the official version posted on the official Project Gutenberg website (www.gutenberg.org), you must, at no additional cost, fee or expense to the user, provide a copy, a means of exporting a copy, or a means of obtaining a copy upon request, of the work in its original “Plain Vanilla ASCII” or other form. Any alternate format must include the full Project Gutenberg License as specified in paragraph 1.E.1.

1.E.7. Do not charge a fee for access to, viewing, displaying, performing, copying or distributing any Project Gutenberg works unless you comply with paragraph 1.E.8 or 1.E.9.

1.E.8. You may charge a reasonable fee for copies of or providing access to or distributing Project Gutenberg electronic works provided that:

- • You pay a royalty fee of 20% of the gross profits you derive from the use of Project Gutenberg works calculated using the method you already use to calculate your applicable taxes. The fee is owed to the owner of the Project Gutenberg trademark, but he has agreed to donate royalties under this paragraph to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation. Royalty payments must be paid within 60 days following each date on which you prepare (or are legally required to prepare) your periodic tax returns. Royalty payments should be clearly marked as such and sent to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation at the address specified in Section 4, “Information about donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation.”

- • You provide a full refund of any money paid by a user who notifies you in writing (or by e-mail) within 30 days of receipt that s/he does not agree to the terms of the full Project Gutenberg™ License. You must require such a user to return or destroy all copies of the works possessed in a physical medium and discontinue all use of and all access to other copies of Project Gutenberg™ works.

- • You provide, in accordance with paragraph 1.F.3, a full refund of any money paid for a work or a replacement copy, if a defect in the electronic work is discovered and reported to you within 90 days of receipt of the work.

- • You comply with all other terms of this agreement for free distribution of Project Gutenberg™ works.

1.E.9. If you wish to charge a fee or distribute a Project Gutenberg™ electronic work or group of works on different terms than are set forth in this agreement, you must obtain permission in writing from the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the manager of the Project Gutenberg™ trademark. Contact the Foundation as set forth in Section 3 below.

1.F.

1.F.1. Project Gutenberg volunteers and employees expend considerable effort to identify, do copyright research on, transcribe and proofread works not protected by U.S. copyright law in creating the Project Gutenberg™ collection. Despite these efforts, Project Gutenberg™ electronic works, and the medium on which they may be stored, may contain “Defects,” such as, but not limited to, incomplete, inaccurate or corrupt data, transcription errors, a copyright or other intellectual property infringement, a defective or damaged disk or other medium, a computer virus, or computer codes that damage or cannot be read by your equipment.

1.F.2. LIMITED WARRANTY, DISCLAIMER OF DAMAGES - Except for the “Right of Replacement or Refund” described in paragraph 1.F.3, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, the owner of the Project Gutenberg™ trademark, and any other party distributing a Project Gutenberg™ electronic work under this agreement, disclaim all liability to you for damages, costs and expenses, including legal fees. YOU AGREE THAT YOU HAVE NO REMEDIES FOR NEGLIGENCE, STRICT LIABILITY, BREACH OF WARRANTY OR BREACH OF CONTRACT EXCEPT THOSE PROVIDED IN PARAGRAPH 1.F.3. YOU AGREE THAT THE FOUNDATION, THE TRADEMARK OWNER, AND ANY DISTRIBUTOR UNDER THIS AGREEMENT WILL NOT BE LIABLE TO YOU FOR ACTUAL, DIRECT, INDIRECT, CONSEQUENTIAL, PUNITIVE OR INCIDENTAL DAMAGES EVEN IF YOU GIVE NOTICE OF THE POSSIBILITY OF SUCH DAMAGE.

1.F.3. LIMITED RIGHT OF REPLACEMENT OR REFUND - If you discover a defect in this electronic work within 90 days of receiving it, you can receive a refund of the money (if any) you paid for it by sending a written explanation to the person you received the work from. If you received the work on a physical medium, you must return the medium with your written explanation. The person or entity that provided you with the defective work may elect to provide a replacement copy in lieu of a refund. If you received the work electronically, the person or entity providing it to you may choose to give you a second opportunity to receive the work electronically in lieu of a refund. If the second copy is also defective, you may demand a refund in writing without further opportunities to fix the problem.

1.F.4. Except for the limited right of replacement or refund set forth in paragraph 1.F.3, this work is provided to you ‘AS-IS’, WITH NO OTHER WARRANTIES OF ANY KIND, EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO WARRANTIES OF MERCHANTABILITY OR FITNESS FOR ANY PURPOSE.

1.F.5. Some states do not allow disclaimers of certain implied warranties or the exclusion or limitation of certain types of damages. If any disclaimer or limitation set forth in this agreement violates the law of the state applicable to this agreement, the agreement shall be interpreted to make the maximum disclaimer or limitation permitted by the applicable state law. The invalidity or unenforceability of any provision of this agreement shall not void the remaining provisions.

1.F.6. INDEMNITY - You agree to indemnify and hold the Foundation, the trademark owner, any agent or employee of the Foundation, anyone providing copies of Project Gutenberg™ electronic works in accordance with this agreement, and any volunteers associated with the production, promotion and distribution of Project Gutenberg™ electronic works, harmless from all liability, costs and expenses, including legal fees, that arise directly or indirectly from any of the following which you do or cause to occur: (a) distribution of this or any Project Gutenberg work, (b) alteration, modification, or additions or deletions to any Project Gutenberg work, and (c) any Defect you cause.

Section 2. Information about the Mission of Project Gutenberg

Project Gutenberg is synonymous with the free distribution of electronic works in formats readable by the widest variety of computers including obsolete, old, middle-aged and new computers. It exists because of the efforts of hundreds of volunteers and donations from people in all walks of life.

Volunteers and financial support to provide volunteers with the assistance they need are critical to reaching Project Gutenberg’s goals and ensuring that the Project Gutenberg collection will remain freely available for generations to come. In 2001, the Project Gutenberg Literary Archive Foundation was created to provide a secure and permanent future for Project Gutenberg and future generations. To learn more about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation and how your efforts and donations can help, see Sections 3 and 4 and the Foundation information page at www.gutenberg.org.

Section 3. Information about the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

The Project Gutenberg Literary Archive Foundation is a non-profit 501(c)(3) educational corporation organized under the laws of the state of Mississippi and granted tax exempt status by the Internal Revenue Service. The Foundation’s EIN or federal tax identification number is 64-6221541. Contributions to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation are tax deductible to the full extent permitted by U.S. federal laws and your state’s laws.

The Foundation’s business office is located at 41 Watchung Plaza #516, Montclair NJ 07042, USA, +1 (862) 621-9288. Email contact links and up to date contact information can be found at the Foundation’s website and official page at www.gutenberg.org/contact

Section 4. Information about Donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation

Project Gutenberg™ depends upon and cannot survive without widespread public support and donations to carry out its mission of increasing the number of public domain and licensed works that can be freely distributed in machine-readable form accessible by the widest array of equipment including outdated equipment. Many small donations ($1 to $5,000) are particularly important to maintaining tax exempt status with the IRS.

The Foundation is committed to complying with the laws regulating charities and charitable donations in all 50 states of the United States. Compliance requirements are not uniform and it takes a considerable effort, much paperwork and many fees to meet and keep up with these requirements. We do not solicit donations in locations where we have not received written confirmation of compliance. To SEND DONATIONS or determine the status of compliance for any particular state visit www.gutenberg.org/donate.

While we cannot and do not solicit contributions from states where we have not met the solicitation requirements, we know of no prohibition against accepting unsolicited donations from donors in such states who approach us with offers to donate.

International donations are gratefully accepted, but we cannot make any statements concerning tax treatment of donations received from outside the United States. U.S. laws alone swamp our small staff.

Please check the Project Gutenberg web pages for current donation methods and addresses. Donations are accepted in a number of other ways including checks, online payments and credit card donations. To donate, please visit: www.gutenberg.org/donate.

Section 5. General Information About Project Gutenberg electronic works

Professor Michael S. Hart was the originator of the Project Gutenberg concept of a library of electronic works that could be freely shared with anyone. For forty years, he produced and distributed Project Gutenberg eBooks with only a loose network of volunteer support.

Project Gutenberg eBooks are often created from several printed editions, all of which are confirmed as not protected by copyright in the U.S. unless a copyright notice is included. Thus, we do not necessarily keep eBooks in compliance with any particular paper edition.

Most people start at our website which has the main PG search facility: www.gutenberg.org.

This website includes information about Project Gutenberg, including how to make donations to the Project Gutenberg Literary Archive Foundation, how to help produce our new eBooks, and how to subscribe to our email newsletter to hear about new eBooks.

Table of Contents

SISÄLLYS:

THE FULL PROJECT GUTENBERG™ LICENSE